Na břehu jest jednotvárný porost smrkový přerušen jednotlivými 
stromy listnatými, tak zvláště na sever od stěny. Nalezneme tu jeřáby, 
osyky, stromovité i křovité jívy. Zvlášť typickým stromem pro severní 
břeh jest jedna stará bříza a veliká rozložitá osyka. V jisté výši nad jezerem 
nalezneme ojedinělé buky. 
Měřil jsem hloubky jezera za prostředního stavu, viděl jsem však 
jezero i za nej vyššího stavu v září 1910, kdy chyběl jen nějaký decimetr, 
aby jezero přetékalo, i za zcela nízkého v srpnu 1908, kdy nalézalo se jen 
20 cm nad nej nižším stavem. 
Za tohoto nízkého stavu r. 1908 vynořil se podél celého břehu jezera, 
vyjma část západní, kde skály do jezera příkře spadají, pruh suché půdy 
asi 6—10 m široký. Úbytek hladiny jezerní jevil se zvláště vzadu, totiž 
v jižní části jezera, potom severozápadně od odtoku a nejvíce asi u košatých 
stromů proti odtoku při našem bodu č. 2. Velmi smutný dojem zvyšují 
právě v těchto místech spousty velikých starých kmenů zde ve vodě ležících, 
zbytků to bývalého pralesa, jenž ještě před polomem v 1. 60tých jezero ob¬ 
klopoval. S jistou opatrností a stoupajíce po kmenech z vody vyčnívajících 
neb docela na suchu ležících dosáhli jsme od odtoku samé stěny. Zcela jiný 
jest vzhled za vysoké vody. Tu jezero sáhá ve všech směrech bud po příkrou 
skálu, j. v západu, nebo až po samé kmeny stromů. Odumřelé kmeny 
zmizí úplně pod vodou a jen tu a tam vyčnívá nějaká jich část. Bažinatý 
břeh jest v tu dobu nejspíše ještě znatelný v jižní části jezera. Přítok, 
jejž na naší mapě zakreslujeme uč. 4, zanáší jezero s této strany a lze zde 
konstatovati jistý vzrůst půdy, ač nevelký a pomalý. Mezi ústím tohoto 
přítoku a cestou na Polední horu jest terrain dosti plochý, a již zde jest 
počátek oné hráze, jež na dlouho lemuje jezero. Tam, kde cesta na Polední 
horu odbočuje od jezera, jest hráz tato již znatelně vyvinuta. Nej vyšší 
její část zdvihá se zde sotva 2 m nad nej vyšší stav jezera. Čím dále k od¬ 
toku, tím určitější stává se hráz. Jest dnes zcela porostlá lesem. Pěšina vede 
po ní u vzdálenosti několika metrů od jezera. Odtok proráží hráz mezi 
množstvím balvanů. V této končině nalézá se niveau hráze místy aspoň 10 
ano snad až 15 m nad potokem. Ojediněle vyskytují se vedle potoka ohromné 
balvany. Tam, kde odtékající potok zahýbá okolo hráze, překročil jsem jej 
ve směru východním na druhou stranu a shledal jsem, že pravý jeho břeh 
lemován jest rovněž mírnou vypnulinou, za níž nalézá se zase skleslina. 
Malá, sotva znatelná pěšinka tudy vede. Od zmíněného záhybu potoka 
pokračuje skleslina mezi oběma vypnulinami dále ke svahům Polední hory. 
Hráz velmi určitě a krásně vyvinutá obmýká jezero i v severu až k bodu 
č, 2 n é mapy. Zde odlučuje se od svahu Polední hory ponenáhle, stejně 
jako tomu bylo na druhé straně. 
Na žádném ze šumavských jezer nespadá vlastní stěna tak bez¬ 
prostředně a tak příkře do vody jako na jezeru Prášilském. Platí to ovšem 
jenom o nej dolejší části stěny, jež tu jako skála z celého svahu vystupuje 
a od ostatního okolí se odlišuje menším množstvím vegetace. Spadá do 
XVI. 
