10 
pádě, že připouštíme pro tehdejší dobu hladinu značně nižší než dnes a po¬ 
čítáme se značným zvýšením hladiny jezerní následkem regulovaného 
odtoku. Katastr z r. 1837 udává již 6 jiter 1150 čtv. sáhů č. 3-8615 ha, 
tedy číslo, jež se blíží dnešním poměrům. Sommer zaokrouhluje patrně 
číslo to na 7 jiter = 4-0282 ha, kdežto Mochel uvádí nesmyslné číslo 
15-6 ha, pro něž jistě není důvodů. Wagner vypočítal pro hladinu jezera 
3-5757 ha, číslo patrně trochu nízké. Za stavu hladiny, při níž jsem měřil, 
určil jsem povrch jezera na mapě terčovým planimetrem Coradiovým na 
3-7200 ha. Při nej vyšším možném stavu, jenž jest asi o 1 m vyšší, než 
onen, při němž jsem já hloubky měřil, zvětší se plocha jezera značně, 
asi o 1900 m 2 a obnáší potom 3-9100 ha. 
Rozměry jezera podle délky a šířky udával posud jedině Dr. Wagner a 
sice největší délku na 290 a největší šířku na 175 m, s čímž souhlasí i jeho 
mapka. Čísla ta neliší se podstatně od mých, neboť podle mé mapy měří 
nej delší osa jezera 283 m a největší šířka jezera asi směrem od odtoku 
k západu ok. 185 m. 
Nejvzdálenejší bod jezera od břehu nalézá se v severním výběžku 
isobathy 14 m, spíše směrem trochu k východu, a obnáší tu největší vzdá¬ 
lenost od břehu 90 m. 
Přírůstek dna proti hladině (základní hodnoty uvedeny na svém místě) 
jest u jezera P. tento: 
Mezi isobathou 0 (hladinou, při níž jsem měřil) a nej vyšší možnou 
hladinou asi o 1 m vyšší = 142 m 2 , mezi isobathou 0 a 1 m = 78 m 2 , 
mezi 1 a 2 m — 65-7 m 2 \ 2 a 3 m = 63-4 m 2 \ 3 a 4 m = 78-5 m 2 \ 4a 5 m = 
= 75-1 m 2 ; 5 a 6 m = 60-3 m 2 \ 6 a 7 m = 57 m 2 ; 7 a 8 m = 97-2 m 2 \ 8 a 
9 m — 52-5 m 2 \ 9 a 10 m = 46-9 m 2 ) 10 a 11 m = 28-8 m 2 ; 11a 12 m = 
= 27-9 m 2 ; 12 a 13 m= 19-8 m 2 ; 13 a 14 m = 10-8 m 2 ; 14 a 14-5m = 3 m 2 . 
Vnitřek isobathy 14-5 m dlužno pokládati za úplně plochý a platí to 
vlastně již o celé ploše uzavřené isobathou 14 m. Obnáší tudíž přírůstek 
dna proti hladině, při níž jsem měřil, 765 m 2 , a proti nej vyšší možné hla¬ 
dině 907 m 2 . 
Vývoj břehů má ze všech šumavských jezer Prášilské nej menší; 
není tu žádné zátoky, není tu žádného poloostrova. Obvod jezera — délka 
břehů — obnáší za hladiny námi měřené 730 m a zvýší se za nej vyššího stavu 
jenom asi o 20 m. Ovšem není tu ani vzrůst plechy nějak zvláště značný, 
nejvýše asi ok. 1900 m 2 (podle měření 1920 m 2 ). Za nej vyšší vody rozšíří 
se hladina nejvíce v severozápadní části jezera, asi mezi našimi body 1 a 3, 
jak z mapy vidno, dále v jižní Části jezera a u odtoku. Západní břeh spadá 
téměř všude do jezera v tak velkém sklonu, že zde stav vodní ve směru 
horizontálním nejeví nějak zvláště znatelných rozdílů. Poměr mezi ofc- 
vedem jezera při hladině námi měřené k obvodu kruhu, jehož plocha 
jest stejně velká jako plocha jezera, lze vyjádřiti poměrem P07 : 1. Počí- 
táme-li nej vyšším možným stavem vodním, tu poměr ten se mění jen ne¬ 
znatelně ; nebo vlastně téměř se nemění. 
XVI. 
