11 
Relief dna. První zmínku o nějaké hloubce jezera Prášilského na¬ 
lezneme u Sommera, 1 ) jenž ji udává na 9 sáhů = 17 m. Právě tento 
údaj ze všech starších jest nej pravděpodobnější, blíží se nejvíce skuteč¬ 
nosti a spočívá asi na nějakém měření. Po dlouhé době shledáváme se zase 
s odhadem u A. F r i č e, 2 ) jenž soudí na hloubku 15 stop uprostřed jezera 
a dokládá, že jezero jest trochu hlubší než Lakka. Také assistent jeho 
Heliích 3 ) podceňuje hloubku jezera výrokem, že jezero Štubenbašské 
a Lakka mají hloubku nepatrnou. Připouštím, že v době návštěvy FriČovy 
a Hellichovy jezero Lakka činilo snad dojem hlubšího než dnes, ale k zmí¬ 
něnému úsudku a odhadu vzhled jezera Prášilského jistě nikdy neopráv- 
ňoval. Podle Willkomma 4 ) platí jezero v ústech lidu za bezedné. 
Mochel 5 ) uvádí hloubku 23 m, neuvádí však pramenu pro toto číslo. 
Čísla Mochelem pro šumavská jezera citovaná nezasluhují vůbec víry. 
Baybergerovi 6 ) sdělil jeho průvodce, že lesní z Prášil měřil s jeho 
assistencí na 3 místech otvorem v ledu prosekaným hloubku jezera na 
16 sáhů (= 30—36 m). Bayberger měl za to, že Číslo toto zasluhuje víry 
a že podle celkového vzhledu nezdá se odpor ováti faktům známým z ji¬ 
ných jezer. Snad tu byly zaměněny metry za sáhy! Bayberger zastihl 
jezero na nízkém stavu a z koní gurace pobřežní soudil na neobyčejně 
konický tvar bassinu jezerního, ale odhad na takovou hloubku nebyl 
přece dosti kritický. Mně samotnému sdělil r. 1910 p. Eggerth, majitel 
papírny v Prášilech, jehož údaj lze pokládá ti za hodnověrný, že počátkem 
let šedesátých stol. XIX, jako mladík měřil hloubku uprostřed jezera 
mezi 50 a 60 stopami. Dr. Wagner 7 ) uvádí, že prý před 50 léty, tedy asi 
v létech 40tých stol. XIX. lesník jménem Gulasch (!) měřil hloubku 24 sáhů. 
To jsou vesměs odhady nebo nezajištěná měření neodborníků. První 
a až po můj výzkum jediná měření odborná provedl Dr. Wagner uprostřed 
srpna 1896. 
Wagner měřil tu jeden podélný profil {a b), asi trochu na východ 
od našeho bodu 1 k ústí potoka do jižního cípu jezera, a sice 2*5, 8, 12-5, 
15, 13*5, 11, 4 m a potom 4 profily příčné, z nichž jeden [a /) vede asi od 
našeho bodu I ku bodu 3, s hloubkami 2*5, 3, 3, 2*5, druhý (e /) od našeho 
bodu I ku bodu 3 s hloubkami 3, 7, 12, 11, 7, třetí ( e d) odpovídá asi našim 
bodům I 6 a vykazuje hloubky 2, 6, 11-5, 14, 15, 14-5, 11*5, 4, čtvrt 
9 J. G. S o m m e r, Das Konigreich Bóhmen. VIII. Prachiner Kreis. 
Prag 1840, p. 258. 
a ) A. F r i č, Ober die Fauna des Bóhmerwaldsees. Sitzungsbericlite der 
kgl. bohm. Ges. d. Wiss. Prag 1871, II, p. 9. 
3 ) B. Heliích, Perloočky země České (Cladocera). Archiv pro přírod, 
prozkoumání Čech. 3. díl, č. 4. Praha 1878, p. 120. 
4 ) M. Willkomm, Der Bóhmerwald. Prag, 1878, p. 189. 
5 ) Mochel, Průvodce na tiati Plzeň-Eisenstein-Deggendorf. 1878. 
8 ) F. Bayberger, Geographisch-geologische Studien aus dem Bóhmer- 
walde. Gotha 1886, p. 36. 
T , P. Wagner, Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 50. 
XVI. 
