17 
Barva vody. První zmínku o nějaké barvě vody jezera Prášilského 
učinil F. Hochstetter, 1 ) jenž ji nazývá temnou, a v jiném svém pojednání 2 ) 
mluví docela o černé hladině jezera Prášilského, rovné jako sklo. To opětuje 
Krejčí 3 ) i Bayberger. 4 ) Také P. Wagner neměl ještě při svém zdejším po¬ 
bytu skálu barev k disposici, soudí však od oka, že barva jezera odpovídá 
asi Č. 13—14 skály Uleovy, při čemž poznamenává — ostatně správně — 
že se zdá povrch vodní temnějším, než ve skutečnosti jest. Já sám provedl 
jsem první skutečné měření barvy vody jezera Prášilského podle skály 
Prof. Ule 30. srpna 1906 a konstatoval jsem, že odpovídá asi č. 16 skály 
Uleovy a že jest tudíž značně temnější, než Wagner od oka odhadoval. 
Toto pozorování potvrdil ostatně můj bývalý posluchač prof. Nový, jenž 
o 3 hodiny později se mnou měřil, a ještě 13. září dospěl jsem za počasí 
zcela jiného k témuž číslu. S tím shodovalo se ostatně i moje pozorování 
15. srpna 1907. 
Průhlednost vody měřil poprvé Dr. Wagner 5 ) 16. srpna 1896 na 35 m. 
Já sám měřil jsem ji za slunečného dne 30. srpna 1906 v poledne několikrát 
uprostřed jezera i nedaleko břehu, vždy na 4—4*20 m, ve 3 h odp. okolo 
5 m. Jevil se tu tudíž během dne rozdíl dosti znatelný. Za dosti slunného 
dne 13. září 1906 měřil jsem průhlednost zase 4 m. Při nové návštěvě 
18. září 1907 ve 4 h odp. za počasí dosti slunečného měřena průhlednost 
zase 5 m. Mohu říci, že průhlednost tato mne dosti překvapila, neboť 
právě na jezeru Prášilském neočekával jsem podle vzhledu jezera prů¬ 
hlednost větší 4 m. 
O chemii vody jezera Prášilského nebylo dosud sděleno ani slova, 
lze však souditi, že není tu proti jiným jezerům šumavským něco vými- 
nečného. 
O živo čiš štvu jezer ním první poznámky nalézáme v líčení Hoch- 
stetterově 6 ) jenž praví: ,,Der See ist von den kostlichsten Forellen, 
aber schon hier spuken die Seejungfergeschichten, die noch allgemeiner ver- 
breitet sind an den beiden nórdlichsten Gebirgseen." 
Pokud se jedná o pstruhy v jezeru Prášilském, byl by výrok Hoch- 
stetterův vzácným svědectvím, ovšem neni-li tu mýlka a nevztahuj e-li 
se poznámka Hochstetterova spíše na jezero Lakka (to jest mé mínění) 
a nevznikla-li nějakou nepřesností deníku. 
1 ) F. Hochstetter, Aus dem Bohmerwalde. Beilage zu Nr. 220 der 
AUgem. Zeitung, 8. August 1855, p. 3515. 
2 ) F. Hochstetter, Geognostische Studien aus dem Bohmerwalde. 
Jahrbuch der k. k. Geol. Reichsanstalt VI. 1855, p. 26. 
3 ) J. Wenzig u. J. Krejčí, Der Bóhmerwald Prag 1860, p. 42. 
4 ) Bayberger F., Geographisch-geologische Studien aus dem Bóhmer- 
walde. Gotha 1886, p. 36. 
5 ) Wagner P., Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 51. 
6 ) Hochstetter F., Aus dem Bóhmerwald. Beilage zu Nr. 220 der 
Allg. Zeitung, 8. August 1855, p. 3515. 
XVI. 
2 
