Wagner 1 ) soudil, že jezero činí týž mrtvý dojem jako jezero Čertovo. 
Za mého pobytu v září 1910 zdržoval se na jezeře malý roháč, jehož pobyt 
jistě nepodporoval pokus s násadou pstruhů, jejž lesní správa nedlouho 
před tím učinila. 
Hospodářsky má jezero P. pouze ten význam, že tvoří reservoir vody 
pro plavení polenového dříví. 
To děje se obyčejně asi po 8 dnů v měsíci květnu. Ráno se stavidlo 
vytáhne a vypustí se nutné množství vody, totiž tolik, aby se voda v po¬ 
toku jezerním nevylévala na luka. Na noc se odtok zase zastaví. Někdy, 
když v lesích jest ještě hojně sněhu a dny jsou již teplé, nebývá ani vody 
jezerní třeba, neboť tu stačí na plavbu dřívi voda vzniklá táním sněhu; 
jindy ovšem, když nastane v červnu sucho a na Vydře jest málo vody, 
vypomůže se zase vodou jezera Prášilského. Podle toho, jak mnoho jest 
sněhu v lese, a ovšem i podle množství srážek naplní se zase jezero za 
2 až 4 týdny. Vyjímaje dobu, kdy se dříví plaví, udržuje se jezero zpra¬ 
vidla na vysokém stavu. 
Jezero Prášilské náleží ku kníž. schwarzenberskému revíru v Prášilech 
(panství Dlouhá ves). 
Turisty jest méně vyhledáváno, než ostatní jezera na české straně; 
po Malém Javorském snad nejméně ze všech šumavských. V první polo¬ 
vici září r. 1906 nespatřil jsem tu po celé dny jediného turisty a také 
v ostatních měsících letních jsou návštěvy na jezeru daleko řidčí než 
na ostatních. 
i) WagnerP., Die Seen des Bóhmerwaldes. Leipzig 1897, p. 52. 
