rovi. Podal jsem některé z těchto vztahů příležitostně v jihoslovanské 
Akademii věd v Záhřebu*) a uvádím je za příčinou souvislosti znovu, 
abych připojil k nim další příslušné úvahy. 
I. 
2. Vztahujme nejprve plochu 2. stupně k tetraedrální soustavě 
souřadné o základním tetraedru A x A 2 A 3 A± a budiž 
f (x) = £ a i k Xi x k =0 (1) 
i 
její rovnice; diskriminant této jest 
A = 
11 
^12 
a 13 
«14 
'21 
^22 
& 
ií 
co 
^24 
31 
^32 
a :3 
^34 
'4 L 
^42 
^43 
^44 
kde a ik = dki ; adjunkty členů am značíme A ik a polovinu parciální deri¬ 
vace funkce / (x) dle %i značíme /* (x). 
Daný bod P měj souřadnice x{\ pak jest 
h h (*') + h t (*') + h h (*') + f« fi (*') = o 
čili (2) 
V /i (i) + /, (I) + *»' h (I) + V /«(I) = o 
rovnice polární roviny L bodu P vzhledem ku ploše a tudíž jest 
(I) = a i4 Šl “í - ^24 ^2 “i - ^34 £3 ^44 £4 ~ ^ (^) 
rovnice polární roviny N bodu A á . 
Vedme přímku P A 4 a budte L 4 , iV 4 resp. P 4 její průsečíky s rovinami 
L, N, resp. A x A 2 A 3 . Souřadnice Xi libovolného bodu přímky A±P 
možno psáti 
X 1 — l x-l', X 2 = A x 2> X 3 = l x 3 , V 4 = 1 + A x±. 
Pro průsečík této přímky s rovinou 
jest pak 
u i x i + ^2 x 2 + % x 3 + u \ x \ — ^ 
_ __ — ^4 _ 
U 1 X 1 + U 2 X 2 + U 3 X 3 + X l 
takže jest pro bod L 4 
hW 
fW) 
*) Pro pamětní spis na počest jejího předsedy T. Smiciklasa, který měl 
během t. r. vyjiti. 
XVII. 
