5 
nečně barví pískovec na růžovo neb na červeno, což však není zjevem příliš 
hojným. Složení tmelu a s ním i barva střídají se velmi nepravidelně a často 
na nepatrné vzdálenosti, i na kouscích jako pěst velkých vídáme nezřídka 
střídání pruhů tmavších a světlejších. Tyto barvy však pozorujeme z pra¬ 
vidla jen na čerstvém lomu. Kde povrch pískovce po řadu let byl vystaven 
ovzduší, mívá barvu našedivělou, které mu dodává tenká pokrývka 
nízkých organismů rostlinných, jež se usídlily mezi jednotlivými zrnky 
křemene. 1 ) 
Kvádrový pískovec je většinou tak měkký , že i čerstvé, nezvětralé 
kusy této horniny rozpadají se pod prvním úderem kladiva v písek. Jen 
výjimečně je dosti tvrdý, aby bylo lze ho užiti ke stavbám neb sochař¬ 
ským práčem. 
Příčinu toho sluší hledati ve způsobu stmelení křemenných zrn. To 
je zpravidla tak volné, že bez jakékoli námahy, dokonce i nehty můžeme 
jednotlivá zrna odškrábati. I makroskopicky můžeme rozeznati četné 
i menší prázdné prostory (,,pory“) mezi zrny. Jinak již vypadá věc tam, 
kde tmel obsahuje mnoho železa. Tu bývají zrna křemene mnohem lépe 
stmelena a vznikají tak tvrdší partie uprostřed měkčího okolí. Někdy 
mají podobu hlíz, jindy tvoří vrstvičky, bud s vrstvami pískovcovými 
rovnoběžné, anebo vlnitě zprohýbané; obyčejně se tyto konlcréce svou 
tmavohnědou, až černou barvou odrážejí zřetelně od ostatního pískovce. 
Tlouštka jejich činí zpravidla 2—5 cm. Častěji vídáme několik takových 
vrstviček nad sebou. V Saském Švýcarsku pod Schrammsteinem jsem 
viděl na části stěny asi 2 m vysoké neméně než 20 takových vrstviček. 
V lomech, kde pískovec není odkryt do přílišné hloubky, často není 
znáti nijakého zvrstvení. Ve větších vídáme, že tvoří zpravidla vrstvy 
velmi silné, 2w i více, a následkem toho malé lomy někdy odkrývají pouze 
jednu vrstvu jeho. Na ovětralých stěnách skalních však bývá vrstevnatost 
velmi zřetelná a vrstvy obyčejně jen 0T—0’2 m silné. Často pozorujeme 
též, že se mezery vrstevní na venek nálevkovitě rozšiřují a čela vrstev 
mezi nimi bývají zaoblena (,,sklad suken"). Všecky zjevy tohoto druhu 
se vyskytují i u jiných pískovců. 
Kdežto skutečný sklon vrstev pískovcových ve větší Části oblasti 
Jičínsko-Turnovské je tak nepatrný, že pouze srovnáním nadmořské výše 
jeho podlohy ve vzdálenějších profilech lze zjistiti jeho existenci, vidíme 
tu a tam nepravidelné zvrstvení ; vrstvy bývají místy skloněny 15° i více 
a někdy vidíme různý sklon jich i v témže profilu. 
Všecky vlastnosti našich pískovců ukazují, že vznikly usazením ve 
mělkém moři, do něhož někde u Vranova ústila značnější řeka. Již Forch- 
h a m m e r pozoroval, jakým způsobem vzniká v obdobných usazeninách, 
Ú Kaolin v pískovcích obsažený zadržuje na nich se usazující prach, a následkem 
toho původně bílé pískovce z lomu vynesené brzo nabývají tmavší barvy. Sr. 
Hirschwald, s. 313 a násl. 
XIX. 
