9 
dobné úlomky, Často velkých rozměrů (jako lidská hlava), nacházíme též 
v hojnosti na pískovcových plošinách a mírněji skloněných stráních. 1 ) 
Poněvadž mělká půda na pískovcích je suchá a obsahuje málo látek, 
bývá tu jen chudé rostlinstvo. Les pokrývá zpravidla větší část pískov 
cových oblastí. Na plosinách ještě nejlépe se daří skromné borovici, kdežto 
na vlhčích stráních roklí, pokud nejsou příliš příkré, vídáme růsti smrky, 
k nimž je tu a tam přimíšen nějaký buk. Často můžeme pozorováti stromy, 
které přímo jako na skále přilepené hledají svými kořeny trhlinu, kde by 
se mohly zachytiti a trochu výživných látek načerpati (tab. II., 1.). Při 
kácení stromů je třeba mí ti pozor, aby se mělký humus nevytrhl s kořeny, 
neboť jinak bývá opětné vysazování stromků obtížné. Z polních plodin 
lze v těchto půdách s úspěchem pěstovati jen oves a brambory. 
V celku třeba ochranu, již rostlinstvo kvádrovým skalám poskytuje, 
pokládati za velmi vydatnou. Kdyby ho nebylo, voda a vítr by rychle od¬ 
straňovaly všechen písek větráním vznikající a vydávaly útokům ovzduší 
nové a nové plochy; zmenšování pískovcových plošin by jistě pokračovalo 
mnohem rychleji než nyní. 
Několikrát se mně naskytla příležitost aspoň zhruba odhadnouti, 
jak rychle pokračuje děnu dače na pískovcových skalách. V Prachov¬ 
ských skalách jsem viděl mnoho jmen a dat, vyškrábaných turisty na 
stěnách skalních neb porůzno ležících balvanech. Ježto zřejmě ukazují, 
že byly jen na rychlo nějakým primitivním nástrojem vyškrábány, mů¬ 
žeme s jistotou souditi, že byly jen mělce zaříznuty, jistě ne více než 1 cm, 
a přece jsou čitelné ještě po 27 letech. Ve „skalním předměstí" Adrsbaš- 
ském je na skalních stěnách mnoho nápisů barvou malovaných, většinou 
ježtě dobře znatelných; obsahují jména turistů s daty z let 70. a 80. Pře¬ 
svědčil jsem se, že barva neproniká hlouběji než asi na 1 cm do pórů hor¬ 
niny, a proto soudím, že v obou případech byla v době 30—40 let denu- 
dována na stěnách kvádrových vrstva nejvýše asi 05 cm silná. V Adrsbaš- 
ských skalách jsou dále pamětní nápisy, týkající se upravení cest v nich 
z let 20. a 40, minulého století, vyryté do pískovcových tabulek, jež jsou 
ještě dobře Zachovalé. Podobné nápisy bývají vryty 2, nejvýše 3 cm 
hluboko a tak lze vrstvu, odnesenou v 70—90 letech sotva odhadnouti 
výše než 1 cm. Ale z desky, připomínající příhodu dvou Angličanů r. 1772, 
již nápis zmizel. 2 ) Všecky tyto nálezy zdají se souhlasně nasvědčovati, 
0 Někdy bývají takové úlomky neb ještě větší balvany též svaleny neb spla¬ 
veny níže, na výchoz vrstvy jiné povahy. V oblasti Jičínsko-Turnovské, jak výše 
řečeno, se pod nebo mezi pískovcem vyskytují zejména vrstvy slínové, a je potřeba 
často napjaté pozornosti, abychom zjistili, kde přestává pískovec a začíná slin. To 
tím spíše, že sliny, větrajíce též chemicky, bývají pokryty silnou vrstvou hlíny a ne¬ 
hodíce se k technickým účelům, nejsou téměř nikdy v lomech otevřeny. Velmi často 
jsme odkázáni na nepatrné odkrytí jich v malých příkopech, nebo na indicie, jako je 
přítomnost pramenů a rybníků, eluviální hlíny atd. 
2 ) Tato deska je na rozdíl od dříve uvedených šikmo nakloněna a proto zejména 
působení deště více vydána, než výše uvedené nápisy na stěnách skoro svislých.—Ve 
XIX. 
