16 
jistě nevznikly ,,in šitu", t. j. prostě rozpadnutím skály, která by snad 
byla dříve zaujímala jejich místo, jak to z velké části lez říci o žulových 
,,mořích balvanů/' Spíše je pravděpodobno, že tu kdysi hlavní hřbet Pra¬ 
chovský spadal právě tak příkře, jako dosud se sklání na s., do Císařské 
chodby. Vidíme tu podobné horní závěry roklí do hřbetu zaříznutých, 
avšak dno jejich bylo vyvýšeno spoustou napadaných balvanů, mezi 
nimiž pozůstalé studňovité prohlubiny jasně ukazují, že tu nejde o jedno¬ 
litou skálu, nýbrž o hromadu trosek. Jiné balvany zatarasily pokračování 
těchto roklí. 
Otázky, které se nám tu především naskýtají, jsou asi tyto. Proč 
právé na tomto miste došlo ke sřícení tak četných balvanů ? Událo se toto 
sřícení v kratším období, katastrofálné, či je to výsledek dlouho pokračují¬ 
cího processul Do které doby třeba vznik tohoto ,,moře balvanů 11 klástU. 
S ohledem na první otázku nedospěl jsem k uspokojivé odpovědi. Myslil 
jsem na vliv exposice, že totiž skalní stěny k j. obrácené a nejvíce záření 
slunečnímu vystavené se ve dne zvláště silně ohřívají, a proto účinky 
střídání teploty jsou u nich mocnější, voda v jejich pórech častěji taje 
a znova zase mrzne, a že proto jsou více rozrušovány než jinde. 1 ) Ale 
tuto myšlenku jsem opustil uváživ, že dále na v. ve stejné exposici není 
již patrnějšího nahromadění spadlých balvanů. Naproti tomu je místy 
dosti balvanů na severních svazích. Podobnou nesrovnalost vidíme v Tep¬ 
lickém ,,skalním předměstí": stráň k s. obrácená poseta je nesčetnými 
sřícenými balvany, které zasuly zářez potoka tak, že si nyní prodírá jimi 
cestu ve hloubce 6—7 m\ protější stráň s jižní exposicí však je jich prosta. 
Loziňski uvádí, že rozhoduje též tvrdost pískovce; měkčí se rozpadal 
v písek, který byl snadno odstraněn, tvrdší v balvany (s. 16). Ale žádná 
jiná známka nenasvědčuje rozdílu v pevnosti pískovce u spadlých bal¬ 
vanů v Babinci a u ska] v jiných částech Prachovského okrsku, kde není 
balvanů. 
Ke druhé otázce lze odpověděti, že katastrofální padání balvanů 
je mnohem méně pravděpodobné než povlovné. Není vyloučeno, že tu a onde 
některý balvan, již předem uvolněný, sřítil se následkem otřesu zeme. 
Ale aby tak velká spousta spadlých balvanů byla nahromaděna, byl by 
se musel naj ednou sřítiti ohromný komplex skal; myslím, že by na to sotva 
stačilo nej silnější zemětřesení. Mimo to by byly jeho účinky bývaly sotva 
omezeny na malou plochu Babince (leč že by se jednalo o zemětřesení 
sopečné, na které však zde v době posttercierní, do níž řícení balvanů 
očividně spadá, nelze mysleti). Myslím proto, jako všichni badatelé v no¬ 
vější době, kteří se podobnými zjevy zabývali, že padání balvanů se dělo po¬ 
stupně, v delších intervalech. Někdy velká trhlina mrazy způsobená, 
Ú Neznal jsem tehdy ještě studie Lozinského, který připisuje exposici 
stejný účinek a vedle toho též velký vliv na tvoření drobných forem na stěnách 
skalních (s. 8 anásl). Avšak uváživ pcdrobněji všecky okolnosti dospěl jsem v obojí 
příčině k odchylnému mínění. 
XIX. 
