17 
jindy blesk, ještě jindy snad otřes země daly poslední popud k oddělení 
balvanu již v labilní poloze trvajícího. Také pohyby kořenů stromových 
ve spárách pískovcových skal, když stromy jsou zmítány větrem, leckdy 
přispívají k uvolnění neb vytržení jednotlivých balvanů. Jiná věc je, 
nebylo-li některé období minulosti svými zvláštními poměry nad jiná 
příznivo řícení balvanů; tím se dostáváme k otázce třetí. 
Zdá se mně, že v té příčině mnoho pro sebe má myšlenka O b s t o v a [a, 
s. 175), kterou skoro současně vyslovil též L o z i ň s k i (s. 15), že v době čtvrto¬ 
horní, kdy bylo podnebí ve střední Evropě chladnější a též výstřednější, ná¬ 
sledkem častějších mrazů pískovec se více trhal a proto pády balvanů byly 
hojnější. Že by spadnutí větší části těch balvanů, které nyní nacházíme, 
bylo se událo před čtvrtohorní dobou, nelze mysleti. Byly by jistě z větší 
části již podlehly větrání, kdyby byly tak dlouho ležely isolovány. Poloha 
některých ukazuje, že hloubka Vokšické doliny jistě nebyla při jejich pádu 
mnohem menší než nyní, avšak celá dolina pod úrovní Vokšického hřbetu je 
pravděpodobně dílem erose v době čtvrtohorní. Ale i přímé důkazy svědčí 
pro věk čtvrtohorní. V lomech na v. od Babince byly opětovně nalezeny 
zbytky čtvrtohorních zvířat. První zmínku o těchto nálezech činí Šnaj dr 
(a), podrobněji získaný materiál prozkoumal Woldřich. Oba poukazují 
na to, že díry a jeskyňky pod balvany a mezi nimi, kde byly kosti nalezeny, 
sloužily za skrýše šelmám, které sem zatahovaly svůj lup. Kosti se vy¬ 
skytují ve hlíně, již Woldřich prohlašuje za spras a která je silně promí- 
šena pískem, jenž sem se stěn napadal. Bohužel v žádném z obou popisů 
není místo přesně vytčeno, ale myslím, že jde o lom zvaný „Na ro¬ 
vince" pod „Čertovou kuchyní". Nálezy kostí se tam i nyní opětují. * 1 ) 
Pokud jsem mohl zjistiti, jsou poměry, ve kterých se kosti nacházejí, 
zcela takové, jako líčí Šnajdr: bud leží pod sřícenýni balvany, anebo ve 
svislých puklinách ve skále, obaleny pískem a hlínou. Původní stav této 
lokality je ovšem dlouholetým lámáním pískovce velmi změněn. Myslím, 
že i pro tyto nálezy je nej pravděpodobnější výklad Woldřich ův. Tento 
geolog zjistil ve zbytcích, jež mu byly z těchto míst zaslány, kosti živo¬ 
čichů, jež řadí ke své poledové fauně pastvin, s výjimkou tura, jenž je pří¬ 
slušníkem zvířeny glacialní. Šnajdr však je spíše nakloněn odkázati tyto 
nálezy do poslední doby meziledové ( b , s. 184, pozn. 59 b). 
Některé pády balvanů však jistě připadají do geologické přítom¬ 
nosti, ano z jiné části Prachovských skal je mně znám jeden případ i z pq- 
sledních desítiletí. Pod Hrádkem leží několik velmi objemných balvanů 
přímo v zářezu potůčku, na př. ty, jež tvoří „Pelíškův most". Je viděti, 
že od doby jejich pádu erose neudělala vůbec žádného pokroku. V rokli 
Na Vodách leží menší balvan v řečišti potoka, který tu tvoří miniaturní 
,,vodopád". Tak malou překážku by potok jistě odstranil v době po- 
c 
1 ) Byly prý tam nalezeny též pazourkové artefakty, avšak nebylo lze zvěděti, 
co se s nimi stalo. 
2 
XIX. 
