18 
měrně velmi krátké a jde tedy jistě o sřícení balvanu velmi pozdní 
Pokud se týče výše naznačeného případu z poslední doby, udál se v Cí¬ 
sařské chodbě asi před 20 lety (bližšího data jsem nemohl zjistiti.) 1 ) I z ostat¬ 
ních dvou kvádrových oblastí jsou zaznamenány podobné případy . (O b s t, 
a, s. 14 9, G u t b i e r, s. 101), a tak dospíváme ku přesvědčení, že pa¬ 
dáni balvanů v pískovcových oblastech je zjev, opakující se v geologické pří¬ 
tomnosti i době čtvrtohorní. Při tom zcela připouštíme možnost, že v době 
extremního podnebí diluvialního se opakovalo častěji než nyní. 
VII. Drobné formy na pískovci. 
Tyto formy vyskytují se někdy v ohromném množství na stěnách 
kvádrového pískovce, jsouce pro něj velmi příznačné, kdežto v jiných 
horninách našich krajin, pokud mně známo, se nenacházejí, s výjimkou 
jen pestrého pískovce?) Jinde bývá povrch pískovcových stěn hladký, 
ještě jinde na něm lze rozeznati nesčetné, tenounké (sotva 1 cm) plátky, 
jež byly případně přirovnány k lístkům máslového těsta. 
Pod hořejší pojem drobných forem shrnuji vystupující lišty a římsy, 
dále důlky a díry nej různějších rozměrů i podoby. Lze mezi nimi roze¬ 
zná váti tyto druhy, při čemž ovšem existují též tvary přechodní: 
1 Římsy, vznikající tam, kde hořejší část skály skoro v pravém 
úhlu přečnívá přes nižší část stěny. V Jičínsko-Turnovské oblasti jsem 
tento zjev viděl jen ve dvou nebo třech případech. 
2 . Listy, t. j. vodorovné aneb mírně nakloněné pruhy menší tlouštky 
(od několika cm do několika dm), jež ční více ku předu, než vrstvy 
vyšší i nižší. Jsou zjevem ve všech kvádrových oblastech zcela oby¬ 
čej ným. 
3. Otvory a výklenky, sahající ve srovnání ke své světlosti hluboko 
do nitra skal. Shrnuji sem zase formy nej různějších rozměrů i obrysů. 
Nacházíme dirky ne širší než 2—3 cm. jež pokračují dovnitř skály rourkou 
šikmo vzhůru obrácenou a končící slepě ve vzdálenosti 8 — 10 cm. Na 
druhé straně vídáme výklenky, 1 m i více vysoké, nahoře zaoblené, dole 
někdy rovné, někdy však též obloukovitě omezené, tak že nabývají tvaru 
blížícího se kruhu nebo ellipse. Velmi často bývají sestaveny v řadách, 
souhlasících s výchozem vrstev, ať pravých neb nepravidelných, a mají 
mezery vrstevní za podlohu (tab. II., 2). Někde na vysokých stěnách 
skalních bývají též dvě neb i více řad nad sebou, ač při tom je jedna zpra- 
0 Pilíř, s něhož se balvan sřítil, byl mně již před tím, než jsem zvěděl o této 
události, nápadný tím, že horní část je převislá a obrysy její velmi ostré. 
2 ) Je to hlavně střední oddíl stejnojmenné střední části německého triasu, 
označovaný jako hlavní pestrý pískovec (Hauptbuntsandstein), křemitý, nejčastěji 
červený pískovec s malým množstvím tmelu, tedy velmi podobného složení jako 
křídové kvádry, jenž je nositelem těchto forem. Nejlépe vyvinut je ve Falckém lese, 
severním pokračování Vogéz. Sr. Háberle a a b. 
XIX. 
