20 
částech oblasti Broumovsko-Kladské, které jsem navštívil. 1 ) V Saském 
Švýcarsku se s ním zase setkáváme mnohem častěji. Viděl jsem je v po¬ 
době zvláště typické a značné hojnosti na jihozápadních stěnách Schramm- 
steine a na severním srázu Edmundovy rokla u Hřenska. 
Pokud se týče všeobecného pravidla jejich rozdělení, pozoroval jsem 
v celku totéž, co G u t b i e r (s. 92, 93 a 99): že jsou hojnější v nižších 
partiích, při úpatí skal, v roklích a chodbách, zvláště kde je skála za¬ 
stíněna hustým stromovím; na pilířích a stěnách vysoko a o samotě strmí¬ 
cích jich zpravidla nenalézáme, aspoň ne v takové hojnosti a tak typicky 
vyvinutých. 
U některých z uvedených forem nečiní vysvětlení vzniku obtíží. 
Hladké stěny se vyskytují tam, kde rovnoměrně složený pískovec se na 
všech místech stejně drolí. Vyčnívající lišty bývají často tvořeny výše 
(s. 5.) popsanými konkrécemi železitými nebo pruhy pískovce, jejichž 
tmel obsahuje více limonitu než okolí. V obou případech větší tvrdost 
způsobila, že takový pruh se pomaleji rozpadal v písek a během času vy¬ 
niknul nad okolí. Někdy snad touž úlohu, jako jinde limonit, hrála ky¬ 
selina křemičitá, proniknuvši a ztuživši tmel. 
Mnohem více sporů bylo vedeno o otázku vzniku výklenků a mře - 
žování. Výzkumy v pouštech ukázaly, že tamější skály bývají pokryty 
formami zcela podobnými (sr. na př Walther, zvláště obr. 12. a 20.). 
Již Hettner se zabývá touto podobností ( b , s. 609 a násl.) a uvažuje, 
nelze-li v důsledku jejím mysleti, že řečené formy u nás vznikly za stejných 
podmínek klimatických, totiž v podnebí suchém, jež ve střední Evropě 
převládalo v mladším diluviu. Zavrhuje však tuto myšlenku a prohla¬ 
šuje zvláštnost horniny za důvod jejich vzniku (tamt. s. 626), hlavně 
proto, že jsou omezeny na pískovce, v jiných horninách jich nenalézáme. 
Avšak Passarge se později znova uchopil té věci a O b s t byl od 
něho pověřen úkolem, aby ji podrobněji prozkoumal. Ten došel k závěru, 
že skutečně celá fysiognomie pískovcové oblasti Broumovsko-Kladské 
s velkými i drobnými formami je pozůstatkem z dob suchého podnebí 
diluvialního a že především vítr byl na modellování jejím zúčastněn. Tyto 
výklady mu vynesly prudkou polemiku s Hettnerem (Hettner c, 
a Obst, b). Později Rathsburg znova studoval tuto otázku v oblasti 
Broumovsko-Kladské a dospěl k mínění úplně opačnému než Obst, shod¬ 
nému s Hettnerem. 2 ) Na základě svých zkušeností v oblasti Jičínsko- 
Turnovské mohu k této sporné otázce podá ti následující příspěvek. 
x ) Jak poměrně vzácné je v Teplických skalách, viděti z toho, že vůd¬ 
cové na ně na jednom místě zvláště upozorňují, ač je prostší, než na mnoha 
místech v Prachovských skalách. Pěkný výskyt z Adrsbašských skal zobrazuje 
Petrascheck (s. 615). 
2 ) Obdržev práci Ratsburgovu teprve, když tento článek byl již v podstatné 
části své hotov, mohl jsem s potěšením konstatovati, že většinou jeho názory o morfo¬ 
logii pískovcových oblastí s mými plně souhlasí. 
XIX. 
