22 
kách klimatických mohla tvoři ti ono bohatství drobných forem, jež v pí¬ 
skovcových oblastech nacházíme? A tu najdeme řadu badatelů, kteří 
odpovídají na tuto otázku s rozhodností kladně. Ukázali jsme výše, jak 
na snadě leží myšlenka, četnými případy jasně dotvrzená, že lišty na 
pískovcových stěnách vznikají nestejně rychlým rozpadáváním pískovce 
různé stmeleného. Nebylo by lze mysleti, že z podobných důvodů na jiných 
místech skal vývětrávají dirky? Již Bischof připadl na to, že ta¬ 
kovéto selektivní větrání by mohlo vysvětliti drobné formy ve skalách 
Adrsbašských (s. 486). Stejně se vyslovuje Hettner (a, s. 51). V tom pří¬ 
padě vystačíme zcela se silami, jež dosud na pískovce působí, mechanickou 
činností vody uvnitř i vně pískovců. Zbývá pouze jedna otázka. Jak vzniklo 
zvláštní rozdělení resistentnejších partií uprostřed méně resistentních? 
Na to uspokojivou odpověď dal v nedávné době H á b e r 1 e (s. 205 až 
207). Podle něho prosakující voda místy tmel, zejména železitý, vypla¬ 
vila neb rozpustila a odnesla, jindy jej zase usadlia. Na místech usazování 
jeho stěny rourek, jimiž voda prosakovala, ztvrdly, a pozdější denudace 
tyto tvrdší partie vypreparovala. Podle Bayerových výzkumů 
můžeme souditi, že též usazování kamence a sádrovce mělo vliv na modi¬ 
fikaci resistence pískovců; kamenec ji zmenšoval, sádrovec zvětšoval. 
Velkou oporou této infiltrační theorie je, že pískovec mřížek, lišt atd. 
skutečně ve většině případů již svou váhou, barvou atd. ukazuje na vetší 
obsah limonitu než okolí a dále že síť jejich shoduje se s našimi představami 
o síti drah vody, v pískovci kolující. Majíce tak uspokojivé vysvětlení, 
jak mohou mřížky vznikati silami dosud působícími, můžeme negativní 
důkaz Obstův směle prohlásí ti ze odbytý. 
Pro jeho ,,pouštevnť‘ neb eolickou thoerii by tedy zbýval jen důkaz 
podobnosti s formami z pouští nynějších. Ale uvážíme-li, že taková po¬ 
dobnost Často klame, že známe dosti případů, kdy zcela stejné formy, 
drobné i velké, jsou vytvářeny silami různými (na př. zjevy glacialní 
a pseudoglacialní), nebudeme jistě ani okamžik na rozpacích, prohlásiti 
i tento důkaz za nedostačující a dáti přednost theorii infiltrační před 
eolickou. 
Nechci tvrditi, že by vítr byl býval úplně bez účinku na vytváření 
forem kvádrových oblastí. Sám o sobě nemůže sice na pevné skále provésti 
nej menší změny, ale zmocňuje se odvětralých zrnek křemene a pomocí 
nich může pak skály škrábá ti a hladiti (korrase). Ale v našich kvádro¬ 
vých oblastech mu následkem rozmáhání se pokrývky rostlinné tento 
účinný nástroj, volně ležící písek, obyčejně úplně chybí. 1 ) A též tam, 
kde se vyskytuje, bývá obyčejně trochu vlhký a lne pohromadě, tak že 
se ho vítr nemůže tak snadno zmocniti. Viděl jsem to zejména při své 
návštěvě chodby zvané Schrammtor, v západní části Schrammsteine, 
Ú Něco málo ho poskytuje kácení nebo vyvracení stromů, jež odhaluje podlohu 
pískovcovou, ale to nemůže mnoho padati na váhu. 
XIX. 
