24 
Je docela přirozená myšlenka, že velké výklenky vyžadovaly ke svému 
vytvoření mnohem déle trvajícího větrání, že jsou mnohem starší než nepatrné 
poměrně mřežování. Největší měrou to ovšem platí o jeskyních tohoto druhu 
v pískovci. Tu lze docela dobře mysleti, že základ k jejich tvoření byl 
položen již v době diluviální, aě proto nemusíme vítr pokládá ti za jejich 
původce, nýbrž větrání stejného druhu, jako působí dosud, ač z části snad 
účinnější následkem většího střídání teploty a častějších mrazů v tehdej¬ 
ším stepním podnebí. 
Dlouho jsem uvažoval, jak by bylo možno vysvětliti hojnost voštin 
v některých a nedostatek jich v jiných částech pískovcových skal (sr. 
s. 20.), ale nedošel jsem k uspokojivému závěru. Dříve se mně zdálo 
nej pravděpodobnějším vysvětlovati je různým způsobem větrání, v expo¬ 
novaných polohách že je směrodatný mráz, ve chráněných prosakující 
voda, jež se tam tak snadno nevypařuje a proto déle a mocněji působí. 
Došel jsem však později, jak právě vyloženo, ku přesvědčení, že vznik 
drobných forem je podmíněn v první řadě růzností ve způsobu stmelení pís¬ 
kovce, že jsou výsledkem selektivního větrání ; nemá na ně valného vlivu, 
která síla větrání působící převládá, neboť všechny mají stejné účinky, 
drobíce pískovec v písek. Proto nemohu se zastávati výkladu právě pro¬ 
neseného a musím ponechati řešení svrchu nadhozené otázky na dobu 
pozdější. 
* * 
* 
Shrnuje ke konci hlavní výsledky své práce odpovídám k otázkám, 
jež jsem položil na počátku, takto: 
1. Podobnost forem v kvádrových oblastech Jicínsko-Turnovské, Saského 
Švýcarska a Broumovsko-Kladské jde do podrobností, aě je mezi prvními 
dvěma ještě větší než mezi nimi a třetí. Příčinu toho třeba pravděpodobně 
hledati v malé odchylce ve složení pískovce, která by se snad ani podrob 
nému zkoumání mineralogickému a chemickému neobjevila. 1 ) 
2. Poměry oblasti Jicínsko-Turnovské rozhodně ukazují, že zvláštní 
formy pískovcových oblastí z valné většiny nelze považovati za pozůstatek 
z dob, kdy vládlo jiné podnebí, nýbrž že děkují za svůj vznik vlastnostem 
kvádrového pískovce, na němž se vliv ovzduší projevuje jinak než na jiných 
horninách. 
Ú Snad by bylo možno z části to připisovati okolnosti, že tu není čedičových 
homolí a proto též ne tak silné infiltrace pískovců železitými vodami z nich přicháze¬ 
jícími. 
XIX. 
