3 
Asi % hod. cesty od farní osady Hůrek na 49° 6-5' s. š., 30° 59-5' v 
d. F. (13° 19-6' G.) nalézá se malé jezírko, jež v literatuře’různě bývá 
označováno, nej častěji Lakka n. Laka, také však Lackensee a docela 
i Laccensee. V české literatuře označuje se někdy jako „Pleso", s čímž 
nemohu projeviti souhlas. 
Jezírko nenalézá se těsně pod stěnou jako některá jiná jezera šumavská 
nýbrž v jisté vzdálenosti. Ostatně stěna činí dojem menší příkrosti, než 
u jiných jezer, což potvrzuje také Wagner, jenž udává zde průměrný 
sklon na 12°, a jen místy na 30° a na strmých, lysých skalách 40°. Re¬ 
lativní výška stěny činí 250 m, při čemž dlužno ještě míti na paměti značnou 
lineární vzdálenost vrcholového bodu od jezera. 
Gůmbel na své mapě zakreslil jezero v rule, jež zde vykazuje dvě 
lože žulová. Wagner, jenž se právě zde věnoval petrografickému ohledání 
břehů, nemohl pro porost tato místa zjistiti; pouze na jednom místě kon¬ 
statoval směr vrstev N. 35° W, a zapadání jich v úhlu 55° k jihu. Podle 
výbrusu zjistil v hornině mimo biotit, muskovit a křemen ještě sillimanit 
a nerost blížící se orthoklasu; plagioklas se nevyskytl. Wagner praví, že 
nelze tudíž tuto horninu označovati jako rulu nýbrž nejvýše jen jako 
rulovitý svor (Gneis-Glimmerschiefer). 
Dále na stěně však bylo lze konstatovati žulu a na jednom potůčku 
varietu svoru velmi bohatého na granáty. 
Jezero má, jak z mapy lze viděti, podobu dosti pravidelného obdél- 
níku ve směru od jjz. k ssv. Hráz, přepažující jezero v sv. při odtoku, 
činí převahou dojem umělý. Byla pořízena již v létech 30tých stol. XVIII., 
kdy majitel panství Krištof Ábele dal zvýšiti stav jezera. Že jezero již 
jednou bylo ještě menší než dnes, tomu nasvědčují kořeny velkých stromů 
přirozeně ve dně zarostlé, jež mohl Wagner r. 1896 při vypuštění jezera 
konstatovati. Podruhé byla hráz upravena r. 1888. Stavidlo nalézá se 
uprostřed hráze a lze jím jezero úplně vyprázdniti. Přes toto stavidlo děje se 
hlavní odtok, kdežto starším odtokem na východě odtéká nyní jezero 
jenom pri vyšším stavu. Také v severozápadním cípu jezera prosakuje 
na jednom místě voda, jak jsem seznal r. 1910. V hrázi nalézají se větší 
balvany v hnědém jílu. Vykazují místy rovné kluzné plochy, 
•částečně jsou také zaobleny a mírně poškrábány. Také balvany při cestě 
jsou pěkně zaobleny, jak Wagner konstatoval. 
Na jezeře se nalézá několik plovoucích ostrůvků, jichž poloha se 
každoročně mění; jenom velký ostrov nejdále k jihu posunutý a jen úzkým 
pruhem vody od východního břehu jezera oddělený má již jistou sta- 
bilnost; na tomto ostrůvku zachytila se řada smrčků, z nichž nej vyšší 
jsou již přes 3 m vysoké. Ostatně roste na těchto ostrůvcích ostřice a v ni 
suchopýr; podklad tvoří většinou rašeliník a mezi tím se nalézá Vaccinium 
oxycoccos. 
Na břehu jezera vládne úplně smrk a jenom místy nalézá se nějaký 
jeřáb; ostatní porost tvoří hlavně borůvky a kapradí. 
XX. 
1* 
