4 
Celé jezírko lze dnes na pohodlné cestě obejiti. Není tu ani stopy 
po nějaké divokosti přírody; spíše působí Laka dojmem přívětivého parko¬ 
vého jezírka. Na březích objevují se balvany, ovšem nikoliv tak veliké, 
jako jinde. Celý ráz končiny v pozadí mezi oběma přítoky, kde dnes 
stojí krásné smrky aspoň 90 let staré, ukazuje, že zde jezero sáhalo dříve 
dále ku stěně, jež dnes nikde nedostupuje k jezeru. Vyjdeme-li zde v jiho¬ 
východním cípu jen několik metrů nahoru, vidíme, jak terrén v odstavcích 
jest plochý. Již oba přítoky v pozadí do jezera vtékající účinkují velmi 
značně na zanášení se jezera. Rovněž methoda potopování plovoucích 
ostrůvků nákladem kamenů v zimě sem svežených urychlí vlastně ]ei 
jeho vyplnění. V pozadí jezero přechází ve slať a zde postupují mladé 
smrčky vůčihledě, následkem čehož bude zbahnělá část ještě více upevněna. 
Bude zapotřebí veliké dbalosti kníž. hohenzollerské lesní správy, aby 
Laka jako jezírko ještě na delší dobu bylo zachováno. 
Jezero odtéká Jezerním potokem do Křemelné a touto do Vydry. 
Nadmořská výská jezera. První číslo pro nadmořskou výšku hladiny 
Laka sdělil Hochstetter podle vlastního měření, t. 3369-4 vid. stop = 1065 m 
Toto číslo Hochstetterovo citují potom Móchel i Willkomm, kdežto 
Krejčí udává 3370 stop = 1065 m, což jest jenom zaokrouhlené číslo. 
Partsch korriguje je na 1080 resp. 1082 m, ježto nadmořská výška zá¬ 
kladního bodu Hochstetterova ukázala se jinou, než s jakou Hochstetter 
počítal. Toto číslo přejímá také lesní mapa Hohenzollernská (1080 m) 
i Bayberger (1082 m), kdežto Gůmbelmá 1090 m. Speciální mapa 1 : 75.000 
udává 1096 ni a totéž číslo podle ní Wagner. Nelze nám oddůvodniti 
správnost tohoto čísla. 1096 m, ježto však lze všeobecně souditi, že vj^šk^ 
měřené při novém mapování voj. geografického ústavu r. 1878 za¬ 
sluhují přednost před čísly Hochstetterovými, přijímáme pro nadm. výšku 
hladiny Laka 1096 m. Jest to tudíž nejvýše položené jezero ze všech 
šumavských. 
Plochu jezera udává poprvé stabilní katastr na 4 jitra 1465 čtv. sáhů, 
podle úředního přepočítání 2-8288, podle mého 2-8294 ha. Různí autoři 
později udávají bez důvodů různá čísla pro plochu Laka, tak Willkomm 
7 jiter, Móchel 12 ha, Řivnáčův průvodce 3-5 ha, Detterův 3 ha. Nové 
planimetrické měření podle mapy provedl Dr. Wagner, jenž dospěl k vý¬ 
sledku 2-5317 ha. 
Já jsem provedl rovněž nové planimetrické měření podle vlastní 
mapy a dospěl jsem k výsledku 2-7840 ha. 
Z této plochy připadalo podle stavu v létě 1907 asi 1600 m 2 na ostrovy, 
z nichž největší, částečně již upevněný zaujímá ok. 1100 m. O vývoji 
břehů nelze zde dobře mluviti, neboť jezero vykazuje vlastně jenom 
linie přímočárné bez zátok a výběžků. Délka břehů obnáší 870 m. 
Nejvzdálenější bod jezera od břehu -—* asi 44 m — nalézá se v části 
odtokové. Podélnou osu, tedy délku jezera udával Wagner na 374, nej- 
XX. 
