5 
větší šířku na 86 m. Podle mých měření jest tu rozdíl nepatrný, spíše 
o několik metrů méně. 
O hloubkových poměrech první zmínku činí A. Fric, jenž ji — 
celkem asi správně — odhadnul na 8 až 10 stop. Nesmyslné číslo 20 m 
udal r. 1878 Mochel a stejně fantastický jest údaj v průvodci Detterovu 
o průměrné hloubce 16 m. Prostý pohled na jezero poučí i úplného 
laika o nemožnosti takových čísel. Wagner viděl r. 1896 jezero úplně 
vypuštěné za účelem lovu pstruhů. Zbývala tu jenom při odtoku louže 
vody nejvýše 0-75 m hluboká. Umělá strouha spojovala ji s hlavním 
přítokem a ,,serpentiny“ vedly ku druhému přítoku. Několik ostrovů, 
jež ostatně plovou na vodě, spočívalo na bahnitém dnu, v němž tyč dlouhá 
3- 6 m ještě nenalezla pevného dna. Četné kořeny v zadní části jezera 
a podél jeho břehů ukazovaly, že jezerní plocha bývala ještě menší, dokud 
ji člověk uměle nezvětšil. Na jemném šedém bahnu šířily se, jak již uve¬ 
deno, Myriophyllum, Potamogeton a modrošedé algy. Wagner slyšel od 
rybáře zdejšího, že během posledních 10 let usadilo se tu aspoň 1 m bahna, 
a přikládá tomu víry. Podle Wagnera mělo by jezero, když by dosáhlo 
nejvyšší možné hladiny, hloubku 3*75 m, při čemž zbývá až ku niveau 
hráze 0-5 m. To shoduje se s mým pozorováním. 
Celkový ráz jezera nelákal mne, abych provedl zde profilové měření 
jako na ostatních jezerech. Nebylo třeba sondovacího stroje, stačila tyč 
sebraná na břehu jezera, abych konstatoval jeho hloubku. 
Podle sdělení p. revírníka Weisse bylo jezero r. 1906 pokud lze vy¬ 
čištěno od bahna. Týkalo se to jistě hlavně části u odtoku, kde jsem 
skutečně v odvodňovací rýze nalezl hloubku 3-9 m. Právě v části odtokové 
jest jezero trochu hlubší, než dále ku stěně, celkem však jedná se tu všude 
o hloubku nepatrnou. Udává-li Wagner 2 m jako střední hloubku jezera, 
tu musím dnes pokládá ti toto číslo za příliš vysoké. Více jak T4 m střední 
hloubky nemohu Laka i za nej vyššího stavu vody přizná ti. Následkem 
toho pokládám také Wagnerovo číslo 50.634 m 3 jako objemu vody za 
příliš vysoké, a odhaduji jej přibližně na 40.000 m 3 . 
O teplotě vody jezerní bylo dosud známo jenom to, co pozoroval Dr. 
Wagner. 16 ) ,,Teplota pramene na jezerní stěně 14. srpna 1896 byla 
4- 75°, prvního přítoku 10°, druhého přítoku 8*75°. V zadní části jezera 
bylo lze kons tato váti 6 pramenů, jež obyčejně ústí pod hladinou a mají 
teplotu 4—5°. Zdejším lidem byly známy podle studeného proudění 
v této části jezera. Povrch jezera měl teplotu 14*5°, odtok 13°, vzduch 
současně 11-5°.“ 
Pozorování teploty vykonaná za mé exkurse v červenci a srpnu 1907 
sestavuji zde v přehledu: 
16 ) Wagner P., Die Seen des Bohmerwaldes. Leipzig 1897, p. 54. 
XX. 
