ROČNÍK XXIII. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 21. 
0 tvaru meteorického roje komety Halleyovy. 
Napsal 
Dr. JINDŘICH SVOBODA. 
(Předloženo dne 26. března 1914.) 
S 9 vyobrazeními v textu. 
"Rovina, kom«tij 
kometu 
V předešlé své práci o souvislosti Aquarid a Orionid s kometou 
Halleyovou vyšel jsem z předpokladu, že meteority vyplňující dráhu 
komety po celé její délce jsou v místech, kde Země proud potkává, roz¬ 
loženy souměrně kol dráhy komety, že totiž normálným řezem roje jest 
kruh (obr. 1., I.). Tento předpoklad jest jaksi středním případem mezi 
dvěma krajními. Jeden krajní 
případ by byl, že meteority 
jsou v největším množství roz¬ 
loženy v rovině dráhy komety 
— normálným řezem roje byla 
by protáhlá ellipsa, jejíž velká 
poloosa ležela by v průsečnici 
normálného řezu s rovinou 
dráhy komety (obr. 1., II.). 
Tento předpoklad sloužil dosud 
za východisko při odvozování 
souvislosti rojů meteorických 
s kometami, neboť objevování 
se meteoritů bylo hledáno 
v uzlu dráhy komety s dráhou 
zemskou. Proto nebylo možno 
také dospěti touto cestou k nalezení souvislosti Orionid s kometou Halle¬ 
yovou, neboť roj objevuje se kolem 19. října a Země jde uzlem až v druhé 
polovici listopadu ve značné vzdálenosti od dráhy komety. 
V druhém krajním případu byly by meteority rozloženy hlavně 
kolmo k rovině dráhy komety — normálným řezem byla by protáhlá 
ellipsa, jejíž velká osa je kolmá k rovině dráhy (obr. 1., III.). 
Rozpravy: Roč. XXIII. Tř. II. Čís. 21. 1 
Roui.no, drátuj komety 
Obr. 
XXI. 
