2 
Na obr. 2. jest nakreslena vzájemná poloha dráhy zemské a dráhy 
komety Halleyovy. Body A a A' značí polohu Země, kdy jde nad a pod 
dráhou komety, t. j. když kolmice spuštěná se Země na rovinu dráhy 
komety protíná dráhu v bodech B a B'. 
Applikujme tyto tři případy na náš roj. Všimneme-li si vzájemné 
polohy dráhy Země a komety, vidíme, že v případě I. by mělo nastati 
maximum objevování se meteoritů v době, kdy Země jest dráze komety 
nejblíže. Kdyby platil případ II., objevovaly by se meteority v největším 
počtu blíže k uzlům (í l ', ??'), tedy až po době, kdy Země je dráze komety 
nejblíže, kdežto v případě III. mělo by maximum Aquarid a Orionid 
nastati před touto dobou, tedy blíže k místům A' a. A. 
Z výsledků, k nimž došel jsem v první práci při hledání nej kratší 
vzdálenosti Země od dráhy komety, dá se odvoditi, že Země 
je nejblíže dráze komety 8.—9. května a 24.—25. října ve vzdále¬ 
nosti 10 a 23 milí. km, 
jde uzly asi 18. května a 18. listopadu ve vzdálenosti asi 20 a 60 
milí. km, 
jde nad a pod dráhou komety 5. května a 18. října ve vzdálenosti 
11 a 25 milí. km. 
Dle pozorování vykonaných v posledních létech připadá maximum 
Aquarid na 6. květen a maximum Orionid na 19. říjen, což se velmi blíží 
dobám 5. května a 18. října, kdy jde Země nad a pod dráhou komety, 
t. j. případu III. (obr. 1.). 
Vedeme-li tedy normálný řez ku dráze komety v místech, kde roj 
Zemi potkává, prochází nejvíce meteoritů protáhlou ellipsou, jejíž velká 
poloosa stojí k rovině dráhy komety kolmo. Jest přirozeno, že přechod 
XXI. 
