6 
Z trojúhelníka K M P (obr. 7. a, b) vypočítáme 
. sin co . . 
sm v = —-- sm i . (o) 
sm co 
Označíme-li délku oblouku KQ = u& MQ = v, obdržíme z pravoúhlých 
trojúhelníků K Q P a M Q P 
tg U = COS í /g 03 
/g v = cos ť' čg co' 
Ji — íi — K M = w — v 
Ji/ — - - 1J -I- Ji 
tg u ■= — cos ř tg ca 1 ) 
tg v = — cos i' tg co' 
15' — 15 — KM = v — u 
= v — u + íi . . (4) 
Je-li ® délka Slunce v době, kdy meteority Zemi potkávají, jest 
© = + 180° | © = Sl' .... (5) 
Pro takto vypočtené © najdeme v efemeridách příslušné datum. 
Řešení rovnic (1)—(5) nelze provésti najednou, neboť neznáme 
přesně r. Poněvadž ale délka průvodiče Země se pomalu mění, dostaneme 
žádané datum s dostatečnou přesností, když za r dosadíme hodnotu, 
která odpovídá přibližně době, kdy meteority Zemi potkávají. Jedná-li 
se o nalezení dosud neznámé souvislosti, stačí při prvním výpočtu do- 
saditi r = 1, vypočísti ©, k tomu najiti v efemeridách příslušné r a počet 
opakovati, až je úplná shoda, čehož docílíme velmi brzy. Vzdálenost 
Země od dráhy komety v místě, kde roj potkává, obdržíme velmi přibližně, 
když vypočítáme délku oblouku, který opíše bod M (obr. 7.) při otočení 
dráhy komety kol osy 5 P. Je-li r úhel, který svírá dráha meteoru s dráhou 
komety, jest 
sin i /0 , 
sm x = — - - sm — Sl) 
sm co 
Pak délka oblouku, který opíše bod M, a tedy velmi přibližně vzdálenost 
Země od dráhy komety jest 
l ==r are r . sin co' .(6) 
Ú u a v v mezích 0°— 180°. 
XXI. 
