3 
vyplývá, že lze methody té vskutku použiti ku karakterisaci racemických 
nebo obecně (d + l) sloučenin. 
Aby se získal opticky aktivný amylalkohol z prodejného amyl- 
alkoholu, jenž jest směsí ^-amylalkoholu s inaktivným isoamylalkoholém, 
jest třeba oba tyto alkoholy od sebe odděliti. Tento velmi nesnadný úkol 
rozřešil Marckwald dvěma způsoby, z nichž prvý zakládá se na různé 
rozpustnosti obou amylestherů kyseliny 3-nitroftalové v benzolu, 1 ) druhý 
na různé rozpustnosti obou příslušných amylsíranů barnatých ve vodě. 2 ) 
V obou případech jest však rozdíl rozpustnosti pouze nepatrný, neboť 
tvoří obě látky v obou případech krystally smíšené a jest tudíž třeba 
k jich oddělení podjati se velmi pracné krystallisace frakční. Dělíme-li oba 
alkoholy kyselinou 3-nitroftalovou, hromadí se v podílu tíže rozpustném 
amylalkohol opticky aktivný, kdežto užijeme-li methody druhé, získáváme 
z tíže rozpustného amylsíranů barnatého isoamylalkohol. Poněvadž jest 
při frakční krystallisaci vždy snazší úlohou úplně vyčistiti část nesnad¬ 
něji rozpustnou, užili jsme k přípravě íč-amylalkoholu methody prvé, 
kdežto isoamylmerkaptan získali jsme dle methody druhé. 
Příprava d-amylalkoholu . 
20 litrů přiboudliny melasové 3 ) z lihovaru J. Wertheimera v Par¬ 
dubicích zrektifikováno za užití deflegmatoru Le Bel-Henningerova 
1 získáno 5600 g frakce mezi 127—132° vroucí a jevící otáčivost v trubce 
2 dm oc D = —4-44°, což odpovídá 46%ům aktivného alkoholu. Frakce tato 
nasycována suchým chlorovodíkem a zahřívána v silnostěnných lahvích 
od šampaňského, uzavřených zátkami kaučukovými, po 4 hodiny na 105° 
v lázni solné. Frakční destillací získáno z produktu takto zpracovaného 
740 g amylalkoholu, jenž obsahoval dle otáčivosti své [a D = —7T9° pro 
l = 2] 75% amylalkoholu opticky činného. Působením kyseliny 3-nitro¬ 
ftalové a frakční krystallisaci z benzolu i zmýdelněním čisté estherkyse- 
liny získali jsme 132 g čistého, opticky aktivného amylalkoholu. 4 ) 
Náš výtěžek čistého d -amylalkoholu byl méně uspokojivý nežli 
výtěžky, jež udává Marckwald, což beze vší pochyby mělo v tom 
svou příčinu, že výchozí přiboudlina naše již sama sebou byla chudší 
opticky aktivným amylalkoholem nežli Marckwald ova. 
b B. B. 34,479 a B. B. 37,1038. 
2 ) B. B. 35,1595. 
3 ) Nutno užiti vždy přiboudlin melasových, neboť obsahují, jak Marckwald 
poprvé ukázal, mnohem více opticky činného amylalkoholu, nežli přiboudliny původů 
jiného, na př. z lihu bramborového a p. 
4 ) Bod tání čisté estherkyseliny té byl mezi 114.8—115-2°, kdežto Ma r c k w a 1 d 
udává jej při 113.5—114.5°, Klages a Sautter při 111—112°. 
XXII. 
1* 
