2 
době bylo již vše sluncem sežehnuto. V malé, na štěstí ještě nevyschlé 
tůňce, nalezl jsem korýše (. Diapiomus ). Jinak sestávala kořist naše jen 
z Coleopter. V předhorách nalezl jsem v horském potoku u osady G a 1- 
d a p y opět Pl. gonocephala . 
1. července opustili jsme Tiflis jižní zakavkazskou drahou, jež měla 
nás dovézti na poslední stanici této trati, do osady D ž u 1 f a, ležící na 
rusko-perské hranici. Dvanáctihodinová zastávka v Alexandropoli, umož¬ 
nila nám v}det pod sopku A 1 a g 6 s. Okolí města je vysoká planina 
obklopená holými hřbety, bez vegetace ačkoliv z okolních hor stékají 
četné prameny a bystřiny. Proto byla zde naše kořist, co se quantity 
týče, nejchudší ze všech našich pozdějších lokalit. Zmínky zasluhuje jen 
nový druh rodu Planaria nalezený v předhorách Alagosu. 
Ploštěnka ta podobá se zevním habitem při zběžném pohledu velmi 
značně Pl. alpina, takže jsem byl sám, naleznuv ji, velmi překvapen 
a pokládal jsem ji v prvních okamžicích za Pl. alpinu. Ovšem přihledl-li 
jsem pak blíže, uviděl jsem, že se jedná o docela jiný druh. Již délka 
je menší než u zaměňované formy; měřit 8—12 mm při šířce 2—3 mm. 
Barva těla je černá neb černozelená, na spodu bledá a okraje těla tvoří 
dva světlé pruhy. Tělo skoro všude stejně široké ukončuje v ostrou špici. 
Hlava je poměrně k tělu dosti velká a vybíhá v postraní laloky, široké 
a na konci hladce zaokrouhlené. Čelní okraj vybíhá ku předu v slabou, 
mírně vyčnívající vychlípeninu, jež představuje třetí lalok a nese na spodu 
úzkou, dosti dlouhou přísavnou skulinu. OČi jsou umístěny na nejužším 
místě hlavy velmi blízko u sebe, takže jejich vzájemná vzdálenost se rovná 
délce oka. Vzdálenost zadního konce očí, kde leží pigmentová skvrna, 
od Čelního okraje je asi rovna šířce těla v partii oční. Pharynx leží na 
začátku poslední třetiny těla. Rozdělíme-li zbývající třetinu na tři díly, 
leží otvor genitalní na začátku druhé třetiny. — Nejprve nalezena v malé 
studánce, z níž pramenil potok. Vyškytala se ve velkém množství lezouc 
po písčitém dně a po kamenných stěnách. V potoce nebyla tak hojná, 
ačkoliv i tam se vyskytovala. I ve dvou sousedních potocích stékajících 
z těchto hřbetů jsem ji nalezl. Ráz všech těchto bystřin je týž. Vznikají 
na horách obklopujících alexandropolskou pláň, voda jejich je celý rok 
velmi studená, některé vysýchají v horkou letní dobu a ostatní po krátkém 
toku dostihnou pláně a rázem se změní v obyčejný luční potok s pro¬ 
hřátou vodou. Můžeme předpokládati, že tato ploštěnka má jistě větší 
rozšíření a jsouc formou stenothermní obývá horní toky všech potoků 
pramenících na sopce Alagós a na okolních horách. 
3./VIII. dorazili jsme do Džulfy a téhož dne k večeru do městečka 
Ordubatu, jejž zvolili jsme za východisko svých sběratelských exkursí 
na rusko-perských pohraničních horách. Ráz fauny zdejší je dosti zvláštní, 
což souvisí s tvářností a polohou kraje. Celé okolí Ordubatu jsou hory, 
holé, skalnaté, jež obklopují malou úplně vyprahlou rovinu prostírající 
XXVII. 
