ROČNÍK XXIII. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 28. 
O měření hvězdných azimutů v digressi. 
(Pozorování na velikém Repsoldově altazimutu hvězdárny Strassburgské.) 
Napsal Vladimír Václav Heinrich v Praze. 
(Předloženo dne 30. ledna 1914. 
K fixování azimutu užívá se odedávna s výhodou pozorování hvěz dy 
polární (a Ursae minoris) v digressi. Jak známo opisují tu hvězdy oblouk, 
jehož konkávní strana leží směrem severním, ježto pak je pohyb v azimutu 
neobyčejně malý, lze zcela pohodlně sledovati hvězdu azimutálním šroubem 
mikrometrickým až k momentu extremního azimutu, který odpovídá 
vrcholu oblouku shora dolů neb naopak proběhnutého. 
Taková azimutální měření za účelem určení šířky prováděti navrhl 
poprvé někdejší ředitel Pražské hvězdárny Josef Jiří Bóhm. 1 ) 
Avšak myšlenka nebyla ani v praxi ve větším rozsahu zkoumána 
ani theoreticky diskutována a dále rozvinuta. Mezeru tuto vyplniti hodlají 
především následující řádky. 
Pro srovnání uvádíme nej užívanější methody měření šířkových. 
1. V meridiánu Horrebow-Talcott. Prostředky jsou citlivé niveau 
a mikrometr. 
2. V prvním vertikálu, Bessel-Struve, niveau a dobré hodiny. 
3. Výšky circummeridianní. Methoda tato užívá jemně děleného 
kruhu vertikálního a rtuťového nadiru. 
K tomu připojujeme: 
4. Měření azimutů v digressi, mikrometr, niveau a jemně dělený 
kruh azimutálný (srovnej ad a). Měření tato jsou prosta vad chodu hodin 
ad 2. anomálií refrakčních a zejména ohybu dalekohledu následkem tíže ad 3. 
Za svého půlletého pobytu na hvězdárně Strassburgské (květen až 
září 1908) prováděl jsem na popud zvěčnělého ředitele E. Beckera azi¬ 
mutální měření v digressi na velikém Repsoldově altazimutu (objektiv 
5 palců). 
*) J. G. Bóhm: Methode, geographische Breite und Azimut zugleich aus 
blossen Azimutbeobachtungen der Circumpolarsterne ohne Kenntnis und Hilfe der 
Zeit auf das genaueste zu finden. Abhandlungen der bóhm. Gesell. d. Wiss. in 
Prag 1855. 
Rozpravy. Roč. XXIII. II. Tř. Čís. 28. 
XXVIII. 
1 
