9 
jsou tyto zdánlivě disharmonující pointace žádoucí, na výšku pólu vlivu 
nemají, poněvadž přisaipuje k nim v dalším počtu zmenšovací faktor. 
Pokud se týká kollimace, jest její vliv dán týmž vzorcem, ale na 
měření šířková téměř nepůsobí. Je to veličina zpravidla konstantní, aspoň 
pro dobu mezi oběma digressemi, i bude v rovnici (8) c x — c 2 = c a člen 
odpadá, jedná-li se o digresse téže hvězdy. V případě dvou hvězd různých 
je sice cotz 1 ^cotz 2 , avšak vhodnou volbou hvězd lze docíliti, že jich 
zenitové distance pro digressi jsou téměř stejné. Takto zmenšený vliv 
kollimační lze pak eliminovati ještě řadou pozorování uspořádaných 
v obou polohách stroje. 
Při velmi stabilních strojích je ostatně s výhodou přeložiti během 
digresse po vzoru měření Struveho v prvním vertikálu. 
Proti této manipulaci mluví poněkud delší počet redukční (ježto 
pointace jsou pak částečně dále od digresse, nutno vžiti v rozvojích termy 
vyššího řádu) a u strojů méně solidně postavených obava o změnu azimutu. 
Tak v případě alt azimutu Strassburgského manipulace ta, ač samo¬ 
činným strojovým překladačem velmi ulehčená, se neosvědčila pro výšku 
věže lépe než způsob první. 
Vliv šroubu a kollimace illustruje následující tabulka: 
-9>V 
30° 
35° 
40° 
45° 
50° 
55° 
60° 
65° 
70° 
75° 
o 
O 
00 
85° 
1° 
1*04 
1-04 
tr 
1*04 
n 
1-04 
rr 
1-04 
n 
1-04 
1-04 
n 
1-05 
n 
1-06 
n 
1-07 
n 
1*11 
n 
1-25 
2« 
1-08 
1-07 
1-07 
1-07 
1-07 
1-08 
1-09 
M0 
1*12 
1*16 
1-25 
1*67 
3° 
1-12 
1*12 
1-11 
Ml 
Ml 
1-12 
1*13 
1*15 
1*19 
1-26 
1-44 
2-51 
4° 
1*17 
1*16 
1*15 
1*15 
1-15 
1*17 
1*18 
1-21 
1-27 
1-38 
1-68 
5-01 
5° 
1-21 
1-20 
1*19 
1*19 
1-20 
1-21 
1-24 
1-28 
1-36 
1-52 
2-02 
6° 
1-26 
1-24 
1-23 
1-23 
1-24 
1-26 
1-30 
1-35 
1-46 
1-69 
2-52 
7° 
1-29 
1-29 
1-28 
1-28 
1-29 
1-32 
1-36 
1-44 
1*58 
1-91 
3-36 
8° 
1-35 
1-33 
1-32 
1-33 
1*34 
1*37 
1-43 
1-53 
1-71 
2-18 
5-05 
9° 
1-40 
1-38 
1-37 
1-38 
1-40 
1-44 
1*50 
1-63 
1-87 
2-55 
10-10 
10° 
1-45 
1-43 
1-42 
1-43 
1-45 
1-50 
1-59 
1-74 
2-06 
3-06 
11° 
1*51 
1-48 
1-47 
1*48 
1*52 
120 
1-56 
1-53 
1-53 
1-54 
3. Vliv fundamentální posice hvězdné. Tento je dán poměrem dle (8) 
d cp = tg á cot (p d d 
a platí o něm táž tabulka jako ad 2. Vzorec ukazuje zřetelně, že hvězdy 
pólu blízké, již asi d > cp -j- 15° nehodí se k měřením šířkovým, neboť 
pak chyba v deklinaci přechází do měření šířkového dokonce zvětšena. 
Stran eliminace místa hvězdného zmiňujeme: Volí-li se k měření 
hvězdy dvě, jedna zenitu, druhá pólu blízká, obdržíme určení šířky, po-, 
zorujeme-li zenitovou v jedné a pólu blízkou v obou digressích, prosté 
XXVIII. 
