18 
za <jp brána tu hodnota přibližná, z které vycházíme, kalkul 4—ámístný. 
Dále určíme ostře (6—7místně) pomocí supponovaného téhož <p 
a formule 
cos ó 
sm a = - ad 2. 
cos cp 
azimut první epochy. Když tento určen, dány ostatní pomocí formule 
pro d a . Obdobně určíme pro první epochu exaktně t dle 
cos t = tg cp cot á resp. 
t t = \j sin (ď — <p ) 
^2 ) sin (ó + cp) 
ad 2. 
Tytéž veličiny pro ostatní data dává d i (3—4místně). 
Z daných a a vypočtených t určíme dále momenty digresse pomocí 
a ip (horní znamení na východě) a převedeme je na stav hodin, neboť 
celý další počet zjednoduší se supposicí znalosti momentu digresse. Není-li 
Čas znám (na hvězdárnách přímo od stroje průchodního), stačí ho inter- 
polovati z maxima šroubové polohy. 
Uvažme v dalším redukci jednotlivé digresse. Počet všude 4—5 
místný. 
1. Každý měřený rozdíl šroubový nutno násobiti cosec z, za tím 
účelem určíme z pro digressi prvního dne dle 
cos z — 
ad 2. 
sm d 
pětimístně. Pro ostatní dni dostaneme zenitovou distanci digresse pomocí 
d z 
sin (p 
sin z 
cos d 
sin 2 ó 
d d 
■ cos z sm w cos d _ . 
resp. d cosec z = ---— d d 
sm 3 z sin z d 
(13) 
(14) 
Pointace dějí se však pomocí časových údajů mimo digressi, i bude 
třeba rozvojů 
cosec z = cosec z pí 15 sin l" cosec z cot z cos d z/ t séc (15) 
V koefficientech u Jt stačí vžiti z pro všechny dny totéž, patřící 
prvnímu z nich. Užije-li se místo měření intervallu časového rozdílů výško¬ 
vých stačí patrně užiti těchto pro multiplikaci šroubu. 
Také udání sklonu osy horizontální nutno násobiti cot z i platí 
pro měření téže digresse 
cot z = cot z + 15 sin 1" - C ° S - f z/ t sec (16) 
sm 1 z 
pro digresse ostatních dní 
XXVIII. 
