±_ 
Ověřování poklepového nálezu v krajině sleziny jest a priori my- 
slitelno na několikerý způsob (viz později). Způsobem nej důležitějším 
jest srovnávání jeho s nálezem topograficko-anatomickým na mrtvém tele. Spo¬ 
jití se k takovému nekroskopickému přezkumu s topografickým anatomem 
podporuje jistě objektivnost celého studia a může býti věci jen na prospěch. 
Není pak to, mimochodem řečeno, jen applikovaná nauka, která si z ta¬ 
kovéhoto spojení odnáší podstatný zisk, nýbrž též věda theoretická, ana¬ 
tomie sama. Anatom naučí se znáti potřeby klinika i kam má ve svém 
povolání jako učitel medicínské mládeže obraceti hlavní její zájem a jak 
připraviti nejlépe půdu další její výchově klinické. Tímto duchem byli 
jsme vedeni při svém díle i my. 
V literatuře existují již záznamy, které porovnávají poklepový nález 
v krajině sleziny na mrtvém těle zakreslený s nálezem topograficko-anato 
miclým po otevření těla. Dočítáme se o nich v knize Piorryově 
z r. 1827, v práci J os. Meyera zr. 1876 a ve studii Oestreicha 
a de la Campa zr. 1905. 
P i o r r y uvádí tyto pokusy: 
První pokus. Nepřímým poklepem zjištěno na hubené mrtvole v kra¬ 
jině sleziny ztemnění zvýši 4 palců a zšíři 3 palců. Oblast ztemnění byla 
ohraničena nahoru poklepem plicním, navnitř a naven • poklepem žalu¬ 
dečním, dolů poklepem střevním. Vbodly se čtyři jehly v bodech, kde 
byl znamenán rozdíl zvuků poklepových. Při pitvě se našlo, že je slezina 
oněmi čtyřmi jehlami přesně ohraničena (,, ... genau umschrieben“). 
Vykazovala týž objem, který byl zvenčí určen, a orgány ji obklopující 
srovnávaly se s příslušnými rozdíly zvuku poklepového. 
Druhý pokus. Na mrtvole tučné paní našli Piorry a Jules de 
Dervieu v krajině sleziny ztemnění zvýši 4 palců a zšíři 3 palců. Bylo 
ohraničeno shora plicním poklepem, s ostatních stran bubínkovým pokle¬ 
pem různého odstínu. Čtyři špendlíky zabodnuté kolem ztemnění ohra¬ 
ničovaly slezinu přesně (,,umschrieben . . .genau"). Její objem byl takový, 
jak byl před pitvou určen. 
Třetí pokus. Piorry, Manec, Miquel odlišili ztemnění sle- 
zinné od méně vyznačeného, tuberkulosou podmíněného ztemnění plic- 
ního. Při pitvě se ukázalo, že čtyři jehly ohraničovaly slezinu přesně (,,um- 
gaben .... genau") a že její rozměry byly a priori správně odhadovány 
(, ,richtig geschátzť ‘). 
Čtvrtý pokus. Na mrtvole mladé ženy s ascitem nalezeno ve kra¬ 
jině sleziny ztemnění v rozsahu 4 palců shora dolů a 3 palců se strany 
na stranu. Oblast jeho byla vymezena čtyřmi jehlami, které, jak se při 
pitvě ukázalo, slezinu přesně ohraničovaly (,,genau . . . umgránzten"). 
V dutině břišní I 1 /^ litru tekutiny. 
Pátý pokus. Také za přítomnosti 3 litrů ascitické tekutiny v dutině 
břišní zjistila pitva, že byl objem sleziny poklepem správně posouzen 
(,,... richtig . . . beurtheilt"). 
XXX. 
