6 
hloubi jehly, a zjistil, že u řady případů zadní oddíl sleziny v délce 4—5 y 2 
cm poklepu uniká. Přes tento poznatek patří M e y e r, jak již z histo¬ 
rického úvodu víme, mezi ty, kteří uznávají oprávněnost hlubokého ztem¬ 
nění slezinného. V hoření zkušenosti tkví prý sice podle něho zdroj chyby 
pro správné určení podélného průměru sleziny, chyby, které se nikdy nelze 
úplně vyhnouti, ale která prý přece nemá takového významu, jak by se 
předem dalo souditi. To podle mínění Meyerova dokazují pokusy 
druhé jeho serie pokusové. Na 50 mrtvých tělech měřil totiž kružítkem 
podélný a šířkový průměr ztemnění slezinného před otevřením těla na 
kůži zakresleného jakož i podélný a šířkový průměr sleziny z těla vyňaté 
a rozdíl z příslušného srovnání plynoucí zaznamenal ve zvláštní tabulce. 
Tabulka tato jest beze vší přehlednosti a chceme-li výsledky pokusů M e- 
yerových jasně přehlednou ti a posouditi, nezbývá, než abychom si jeho 
číslice sestavili sami. 
Rozdíly mezi podélným resp. příčným průměrem slezinného ztemnění 
a podélným resp. příčným průměrem sleziny z těla vyňaté podle pokusů 
J o s. M ey er a : 
Rozdíl 
v cm 
Průměru podélného 
Průměru 
šířkového 
— 
+ 
dohře mady 
— 
-4- 
1 
dohromady 
0 
4 1 
i 
7 ! 
do 0-5 
1 
4 
5 
17 
3 
3 
6 
1S 
do 0-75 
4 
4 
sj 
I 
-—• 
5 
sj 
1 
do 1 
3 
2 
5 
5 
3 
8 ' 
1 
do T5 
-— 
4 
4 
1 
3 
4 
do 2 
1 
8 
9 
1 
5 
6 
l o o 
do 2 5 
2 
2 
4 
>33 
— 
3 
3 
ř 32 
do 3 
— 
6 
6 
1 
8 
9 
do 4 
■— 
3 
3 
— 
2 
2 ^ 
1 
do 4-25 
— 
2 
2 
50 
50 
(Podotknouti dlužno, že v obou tabulkách udávají čísla označená 
kladným znaménkem (+) míru, o kterou jest příslušný průměr poklepo¬ 
vého ztemnění slezinného větší než průměr sleziny z těla vyňaté, čísla 
pak označená záporným znaménkem (—■) míru, o kterou jest průměr ztem¬ 
nění menší než průměr sleziny.) 
Jak máme na základě obou hořeních tabulek posuzovati výsledky 
pokusů Meyerových? V práci, ve které jeden z nás sdr. Sieberem 
srovnával srdeční ztemnění s orthodiagrammem, byl prohlášen nezda- 
XXX. 
