4 
Avšak od cp = — do <p = n jsou paty kolmic na délkách prodlou¬ 
žených a příslušný nálep třeba učiniti na druhém plášti (prodlouženého) 
3 
kužele, a sice opět půlkruh; další půlkruh (<jp = n ... <p = —n) zůstává na 
A 
3 
prodlouženém plášti, načež se pro hodnoty (<p = — n ... <p = 2 n) vrátíme 
A 
na plášť původní. 
Mezi úhly cp a ip vládne vztah 
tedy hodnotám 
příslušejí 
a cp = c ip, 
2 n 
ip = 0 
a 7t 
2 c 
a n 
3 c 3 
3 
a n 2 a % 
2c’ c 
body m jim příslušné (stopy os křivosti) budte 
q, q\ q", q"', ? (4) . 
Na plášť V (c) přilepíme půlkruh nad průměrem a, tak aby průměr 
pokryl přímku q V ; po té na plášť prodlouženého kužele přilepíme celý 
kruh tak, aby průměr pokryl prodlouženou stranu q" V, načež půlkruhem 
se vrátíme na plášť V (c) tak, aby průměr pokryl délku q (i) V. 
Bod qW = B leží na čáře r a jest koncovým bodem jedné větve 
její; pokračování čáry F od bodu B se obdrží z této základní větve její 
otočením kolem osy O V o úhel ^ a J c .. t čímž bod A zaujme polohu B. 
Počet větví těchto je nekonečný, je-li poměr a:c irracionalní; 
v opačném případě je počet větví konečný a čára jest unikursální, jak 
vysvítá z příslušných rovnic. 
2. Rovinu kruhu ( c ) zvolme zaO^y (půdorys), přímku O A za osu O x, 
takže nárysná rovina O x z splývá s rovinou A O V. 
V obrazci 1. veden kruh {c)=AmA', a zvolen vrchol V svými 
průměty V 1 = O, V 2 . Po odvalení oblouku c íp = A m na pevném kruhu 
leží opisující bod M v poloze, již určíme následovně. 
Rovinu 91, která obsahuje bod M, sklopíme kol její půdorysné stopy 
9P — je to tečna kruhu (c) v bodě m — do roviny xy\ střed kruhu (a) 
při tom zaujme polohu C na přímce O m a bod M padne do (M) na kruhu 
m ( M) o středu C, tak aby oblouk m ( M) = a qp = obl. A m = c xp. 
Při sklápění roviny 9ř opisuje bod M kružnici, jejíž průmět je přímka 
(M) P J_ 9P. Pravoúhlý trojúhelník P M x M (M L půdorys bodu M) má 
při P úhel y = O A' V 2 . Naneseme tedy na A' V 2 délku A' M' — P (M) t 
XXXIII. 
