3 
počtem přesvědčíme, posunuje se podél ní (viz obr.) protínajíc rovinu 
ekliptiky v bodech dráze zemské velmi blízkých. Má-li roj Lyrid tentýž 
tvar, jaký jsme dokázali u roje komety Halleyovy, prochází Země rojem 
napříč — tečkovaná ellipsa na obrázku naznačuje průsek roje s rovinou 
ekliptiky —, a poněvadž elementy drah meteoritů, s nimiž se Země po¬ 
stupně setkává, se velmi rychle mění, obdržíme výpočtem radiant mnohem 
rychleji na obloze postupující, než by plynulo ze změny apexu za před¬ 
pokladu, že dráhy meteoritů jsou rovnoběžné s dráhou komety. 
Výpočet provedl jsem tímto způsobem: Na dráze zemské v okolí 
uzlu (v našem případě sestupného) zvolil jsem si určité body, posice 
země v intervallech dvou dnů. O dráhách meteoritů jsem předpokládal, 
že jsou téhož tvaru jako dráha komety, s níž mají perihel a afel spo¬ 
lečný; roviny těchto drah proložil jsem středem Slunce, Země a perihelem 
komety. K výpočtu jejich elementů odvodil jsem na základě svrchu 
uvedených předpokladů tyto vzorce: 
cos n sin N = cos co 
cos n cos N = sin co cos i 
sm n 
= sm co sm i 
sin o/ sin i' = sin n 
sin co' cos i' = — cos n sin (Sl' — Sl — N) 
cos co' = cos n cos (Sl' — Sl — N), 
kdež značí Sl, co, i elementy dráhy komety a Sl', co', i' elementy dráhy 
meteoritu Zemi potkávajícího. Délka uzlu výstupného Sl' jest dána délkou 
Slunce ®, kterou najdeme pro příslušné datum v Berl. Jahrbuchu, a sice 
v případě, že Země potkává roj v uzlu 
jest 
výstupném, 
Sl' = 180 ° + © 
sestupném, 
Sl' — © . 
1* 
XXXV. 
