4 
Za směr meteoritů Zemi potkávajících přijal jsem směr tečné v bodě, 
ve kterém dráha meteoritů protíná rovinu ekliptiky, což nebylo přes¬ 
nosti výpočtu nijak na újmu, neboť tyto body, jak numerický výpočet 
ukáže, jsou Zemi velmi blízké. Vzdálenost jejich od Země udává, rozdíl 
průvodičů r m — r z . Průvodič Země r g najdeme pro příslušné datum 
v Berl. Jai rbuchu a rádius vektor meteoritu v rovině ekliptiky dává 
vzorec 
l -\- e cos rp 
kdež p jest vzdálenost perihelu komety od Slunce, e numerická excentricita 
její dráhy a (p pravá anomálie, která jest dána vzdáleností perihelu od 
uzlu co' a sice v případě, že Země potkává roj v uzlu 
výstupném, sestupném, 
jest qp = 360° — co' (p — 180° — co '. 
Výpočet radiantu skutečného a zdánlivého proveden byl na základě 
vzorců uvedených v práci předešlé ,,0 tvaru meteorického roje komety 
Halleyovy 
Výpočet. 
Duben 17. 
19. 
21 . 
23. 
25. 
27. 
© *) = 26° 34' 
28° 31' 
30° 28' 
32° 25' 
34° 22' 
36° 18' 
Poněvadž jest 
to v uzlu 
sestupném, 
jest &' 
= © . 
i' = 73° 54' 
76° 41' 
79° 33' 
82° 29' 
85° 28' ' 
88 ° 27' 
co' = 214° 21' 
213° 52' 
213° 28' 
213° 9' 
212° 57' 
212° 51' 
cp = 325° 39' 
326° 8' 
326° 32' 
326 3 51' 
327° 3' 
327° 9' 
r m = 10163 
1-0136 
1-0115 
1-0099 
1-0088 
1-0083 
r g *) = 1-0041 
1-0046 
1 *0052 
1-0057 
1-0062 
1-0068 
r m — r g = 0*0122 
0-0090 
0*0063 
0-0042 
0-0026 
0-0015 
Jednoduchým 
výpočtem 
bychom 
shledali. 
že minimum 
rozdílu 
průvodičů padá mezi 27. a 28. duben (0-00137); od té doby se pak zase 
zvětšuje. Poněvadž meteoritů směrem od dráhy komety na obě strany 
ubývá, musí maximum meteoritů připadati na dobu, kdy jsou dráhy 
jejich dráze komety nejblíže; to jest, jak se snadno přesvědčíme porov¬ 
náním vypočtených elementů s elementy dráhy komety, 21. dubna, což 
s pozorováním souhlasí. 
*) Berl. Jahrbuch, 1910. 
XXXV. 
