33 
Mysleme si (obr. 14. a 15.) za tím účelem stanoven oskulační para¬ 
boloid H plochy Q podél přímky p. Předně vidíme, že mění-li přímka p 
na ploše Q svou polohu, popisuje B" křivku (B"), kterou vytvoří vrchol B" 
trojúhelníka A" B a " B" , při B a " pravoúhlého, jehož jedna odvěsna A" B a " 
otáčí se kolem o ", jehož vrcholy A", B a " popisují kružnice s" resp. t" 
a jehož přepona pohybuje se rovnoběžně k ose %. Jest známo, že křivka ( B") 
jest orthogonálním průmětem, do roviny M, obrysové křivky otevřené 
přímkové plochy šroubové vzhledem N, a jest též známo, jak sestrojíme 
Ro zprávy: Roč. XXIII. Tř. II. Č. 41. 2 
XLT. 
