6 
tracheje obrací se zpět proximálně do částí těla v okolí předních stigmat. 
Ač u Phytomyzy do článku hlavy vinou se tři tracheje, u Lonchoptery 
pak jen dvě, přece nechybí ani těmto spodní větévka proplétající se tělem 
v okolí přední komissury. De Meijere našel, že z přední komissury u Lon¬ 
choptery vybíhají dvě větvičky směrem distalním, já pak nalezl v larvě 
Ptioliny dvě větvičky, jež se vinou směrem proximálním, tedy opačně. 
Přední stigmata mají komoru plsťovou podoby hruškovité; na ní 
sedí terček s ostiemi. Podařilo se mi zjistiti jich toliko po třech. Zadní 
stigmata sedí v mírné prohlubince těsně vedle sebe, jsou na obvodu vy- 
stužena radiálními přejemnými tyčinkami s chitinu a mají po 2 dýchacích 
štěrbinkách; jejich plsťová komora je velmi kratičká a neliší se tak ná¬ 
padně od trachejí jako tatáž na předních stigmatech. 
Značně tlusté hlavní trachealní kmeny mají larvy rodu Helomyza 
(obr. 6.). Oba kmeny spojuje toliko 'přední komissura, tedy právě tak, 
jako při larvách z rodu Ptiolina. Vnitřní větve vyskočí z hlavního kmenu 
v předcházejícím článku (obr. 6b), běží šikmo do středu a sbíhají se na 
hranicích následujícího článku, kde se jemně rozvětvují; kapillary vinou 
se tak blízko sebe, že ještě při značném zvětšení vypadají jako srostlé. 
Celkem jest jich 8 párů. Vedlejší kmeny spojuje s hlavním kmenem též 
8 párů vnějších větví. Z vedlejších kmenů v jednotlivých článcích vy¬ 
růstá po 2 větvích trachealních, které přivádějí vzduch do ventrálních 
částí těla. Počet těchto větví málo kolísá: u larvy rodu Helomyza je jich 
po 2, u larvy druhu Phytomyza xylostei v předu po 2, v zadu po 3, v larvě 
rodu Ptiolina v předu po 3, v zadu po 4. I počet párů vnitřních větví 
je různý: u Helomyzy 8, u Ptioliny 10, u Phytomyzy 7 párů; při tom 
jest třeba pozor míti, aby se nečítaly větve vinoucí se do hlavy a větve 
vybíhající zpět do posledního článku. 
Přední stigma je válcovité a prstovitě rozvětvené v jednotlivé nosiče 
pupenů s dýchacími štěrbinami. Je mnohem tlustší než krátká plsťová 
komora, na jejímž temeni sedí. 
Zadní stigma je normální složené stigma, jakéž se vyskytuje na 
struskách muších vůbec. Ke sloupku připojují se tři pupeny s dýchacími 
štěrbinami ledvinko vitými. Štěrbiny jsou opatřeny peritrematy s příč¬ 
nými chitinovými můstky. Pod pupeny přisedá k mohutné tracheji plsťová 
komora dosti krátká. 
Z úboru heřmánku obdržel jsem mladé larvy z rodu Trypeta. Larvy 
měly již obě stigmata mezi nimiž probíhaly oba hlavní kmeny trachealní. 
Poznav v larvách stadia vskutku mladá, pilně jsem pátral po jejich ko- 
missurách v naději, že najdu v nich jako Dr. Tolg v larvách druhu Billea 
pectinata přední i zadní komissuru. Leč marně. Pokaždé mohl jsem zjistiti, 
že jen zadní komissura spojuje oba hlavní kmeny trachealní. Nápadným 
zjevem bylo mi, že mezi kmeny probíhá velmi málo vnitřních větví. Za 
zadní komissurou odnožuje se pár větví, jež zabočí do vnitř mezi hlavní 
kmeny a postupuje s nimi skoro rovnoběžně. Asi uprostřed hlavních kmenů 
XLIV. 
