7 
vybíhá z nich další pár větviček; konečně před stigmaty předními od¬ 
větvuje se trachea, jež se obloukovitě zahne zpět proximálně jako v larvách 
rodů Phytomyza, Ptiolina a Lonchoptera; tato vysílá pak větev do přední 
hrudi a do části tak zvané hlavy. 
Prosté rozvětvení lze znamenati také na trachealní soustavě v larvách 
rodu Vermileo (obr. 7.). 1 ) Tvoří ji dva podélné hlavní kmeny, z nichž vy¬ 
cházejí jemné větve vnitřní a vnější. Chybí tu zcela kmeny vedlejší. Ani 
předních ani zadních komissur nebylo možno dopátrati se v tomto po¬ 
sledním, tedy třetím stadiu larvím. Přední stigma má kratičkou plsťovou 
komoru, k níž přisedá pět pupenů se štěrbinkami k přijímání vzduchu. 
Zadní stigmata jsou nápadně malá, mají plsť ovitou komoru na povrchu 
hrbolkatou; k bási komory hrbolky se prodlužují, takže base komory na 
zevnějšku již vypadá skoro jako trachea. Nepodařilo se mi zjistiti přesně 
počet Štěrbin dýchacích, zahlédl jsem jen 2 pupeny, tedy snad jsou na 
stigmatu zadním také jen dvě štěrbinky. 
Hlavní kmeny vzdušnic v těle larev rodu Syrphus (obr. 8.) spojuje 
toliko přední komissura. Na larvách z Čeledě Syrphidae dobře je znáti, 
jak tracheje souvisejí s pokožkou jako její vchlípeniny. Při kuklení náhle 
se tělo larví smršťuje, a svléká. Při tom celý děj postupuje násilně, neboť 
roztrhává se soustava trachealní na Části vnější a vnitřní. Částmi vnějšími 
jsou přední komissury sdcusy hlavních kmenů a velké Části hlavních kmenů 
od zadních stigmat směrem ke středu zadečku. Svědčí o tom kukly 
Chrysotoxum, v nichž se ukrývá přední komissura s Částmi kmenů, a kukly 
Syrphus balteatus, v nichž nalézáme skoro x / 4 hlavních kmenů vzdušnico¬ 
vých. Z toho je patrno, že část trachejí zůstala v těle kukly, a to je asi ta- 
o níž píše Wahl, že se její buňky vzrůstem promění v buňky rázu embry¬ 
onálního, jež přejdou jako takové až do imaga. Nechť prohlíží se mikro¬ 
skopicky puparium kterékoli mouchy z podřádu Cyclorrhapha, vždy na¬ 
jdou se v nich kusy hlavních trachealních kmenů při předních stigmatech. 
Při předních i zadních nalezl jsem je posud jen v kuklách z Čeledě 
Syrphidae. 
Křivolaké hlavní kmeny tracheální v larvě Perrisia (obr. 9. a) spojuje 
toliko zadní komissura. Stigmatické tlusté větve probíhají od stigmata 
po boku těla k hlavním kmenům. Mezi kmeny probíhají četné větve 
vnitřní sice párovitě sestavené a blízko sebe, ale nekorrespondují vzájemně, 
takže nelze v nich viděti zakrsalých komissur, jako je tomu v larvě rodu 
Lonchoptera. Zadní komissura vysílá dvě větve, jež se vinou směrem do 
předu k tukovým tělesům. Podobné dvě větve běží ze zadu do předu 
i v larvách z podřádu Cyclorrhapha, avšak vyrůstají ze kmenů a nikoli 
z komissury. Vedlejších kmenů trachealní soustava Cecidomyií nemá. 
Z hlavních kmenů vybíhají větve vnější po dvou mocnějších v každém 
článku těla. Nehledí-li se k podřízeným nepatrným větévkám, objeví se 
x ) 7. nedopatřením se opakuje dvakrát. 
XLIV. 
