ROČNÍK XXIII. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 45. 
Příspěvek k poznání morfologického vývoje české 
tabule křídové. 
(S 6 obr. v textu.) 
Napsal Dr. Václav Dědina. 
Severočeská tabule křídová, pokud nepodlehla v dpbě třetihorní 
a pleistocénní destrukci, jeví přes jednotný původ ve svých různých od¬ 
dílech značně odchylný ráz. Na jedné straně — v Českém Středohoří 
a v Poohří, rozpadla se v nesčetné kry o nestejné výšce a sklonu; roz¬ 
sedlinami, jež je oddělují, pronikly na povrch vyvřeliny, které v podobě 
proudů, čoků neb žilných suků v krajině dominují. Také v sousední plošině 
Dubské jsou pro morfologii krajinnou směrodatnými erupce. Teprve 
v oblasti položené jižně od Polomených hor a ohraničené Jizerou a Labem 
jest souvrství křídového útvaru v podstatě hlavním činitelem vně-morfo- 
logickým. 
Za topografický podklad studií, jejíž předmětem jest oblast posléze 
naznačená, sloužily listy rakouské speciální mapy v měřítku 1 : 75000, a to: 
pásmo 4. — sloupec XI: Mělník (vých. polovina), 
,, 4. ,, XII: Ml. Boleslav (záp. okraj) a 
,, 5. ,, XI: Praha (sev. část). 
V zájmu doplnění výškových cót byl mi propůjčen výtečný aneroid 
a horizontální sklíčko a pro další orientaci geologický kompas, vesměs 
z mineralogicko-geologického ústavu vysoké školy technické v Praze, 
a to laskavostí přednosty téhož ústavu pana prof. dra C. ryt. Purkyně, 
jemuž děkuji za to, jakož i za mnohé rady a pokyny studií mojich se 
týkající, co nej srdečněji. Neméně a z týchž důvodů zavázán jsem díky 
p. prof. drovi J. V. Danešovi. 
Část české tabule křídové , rozložená mezi Jizerou a Labem a na severu 
omezená Polomenými horami , jest ve své morfogenesi tak poučná, že bude 
tvořiti klíč k poznání morfologického vývoje veškeré křídové tabule. 
Pozoruj eme-li kraj s kteréhokoliv vyvýšeného bodu, spatříme kolem sebe 
Rozpravy: Roč. XXIII. Tř. II. Č. 45. 
XLV. 
1 
