5 
Zel, že není tato ještě hotová; snad proto též autor nezaujal dosud stano¬ 
viska k názoru Bořického o poměru různých pohybů dislokačních k diffe- 
renciaci magnatu v středohorském ohnisku sopečném. Než v hlavních 
rysech své theorie sotva byl Bořický na omylu; jest velmi pravděpodobné, 
že mezi tektonickými pohyby určitých směrů s jedné a štěpením magmatu 
s druhé strany jest přímý příčinný vztah, třebas že jde tu jen o jeden 
z mnohých činitelů differenciačních. 
Na základě Bořického analysí lze souditi, že pokles a vývoj roz¬ 
sedlin směru rudohorského zasáhl také v oblast naši, ano i dále na východ 
až do okolí Jičína. Názor takový byl by podporován — ovšem v rámci 
theorie řečené — prací Bř. Zahálky ,,0 některých eruptivních horninách 
z okolí Mšenaa Mělníka". 10 ) Augitity v různých modifikacích a limburgity 
zde konstatované náleží prvnímu erupěnímu období vázanému na dis¬ 
lokace směru rudohoiského. Než právě naše a sousední Dubská plošina 
jest to, kdež se směrem rudohorským kříží se druhé, mladší soustavy 
poruch. Nasvědčuje tomu jednak přehled tektonických údolí výše po¬ 
daný a pak přítomnost plagioklasických basaltů u Mšena, jež náleží dru¬ 
hému období tektonických pohybů o směru sudetském a pak trachyty 
a trachybasalty, spadající v období nej mladší o směru jizerském. 
Vedle otázky prosté posloupnosti pohybů tektonických, jejíž přesné 
a exaktní řešení nutno ještě přenechati budoucnosti, bude třeba zjistiti 
bližší data o stáří řečených pohybů a erupcí. Podobné snahy mohly se 
však dařiti z udaných již důvodů jen v pánvi podrudohorské, kde jsou 
přítomny usazeniny třetihorní, v nichž se střídají uhlonosné vrstvy sle¬ 
penců a písčitých jílů s tuffy a tuffity sopečnými. J. E. Hibsch 11 ) zjistil 
na tomto stratigraíickém základě v krajině teplické, kde jde převážně 
o dislokace směru rudohorského (ostatní jsou podřadné), pro počátek 
erupcí stáří těchto z první doby svrchního oligocénu. Jest ovšem pravdě- 
podobno, že vývoj polomu podrudohorského a jednotlivých linií tekto¬ 
nických téhož směru neprobíhal všude zcela současně, že totiž pokles 
a vznik rozsedlin postupoval časově od hlavního vržení rudohorského 
v pásmech rovnoběžných do nitra země, že však na druhé straně nevy¬ 
žadoval proces ten doby příliš dlouhé, takže vývoj rozsedlin zasáhl do 
territoria, které jest předmětem přítomné rozpravy, ještě před koncem 
doby oligocénní. Tohoto stáří jsou asi ony dislokace, které daly vznik 
tektonickým údolím naší skupiny a). Při tom není vyloučeno, že tyto 
linie neztratily pohyblivosti ani při pozdějších pohybech zeměkůry, třeba 
že tyto měly hlavní účinek v dislokacích sudetských neb jizerských. 
10 ) Věst. kr. č. spol. nauk, 1905. III. 
n ) Uber die Lagerung und Altersverháltnisse einzelner Glieder der nordbóhm. 
Braunkohlenablagerung. Jahrb. d. k. k. geol. RA. 1902, S. 87. 
XLV. 
