7 
nad Hřenskem, jmenovitě od Elbleiten výše k Děčínu, jeví jediný cyklus 
vývojový. Též na druhé straně v Čechách severovýchodních bylo zjištěno 
J. N. Woldřichem, že údolí Javorky mezi Bělohradem a Ostroméří vzniklo 
jako puklina v době pleistocénní a to po saském, hlavním zalednění. — 
Za vládaly tedy v době pleistocénní v celém asi českém massivu a — dle 
geologů německých také v celé střední Evropě — poruchy tektonické. 
Rozprava přítomná bude pak pro toto poznání dalším dokladem. 
Sem patří již ta okolnost, že údolí směru jizerského (viz skupina c) 
nesou vesměs ráz velmi mladistvý. Jednak: údolí tato nemají vývojových 
teras. Známé malebné terasy kokořínské nejsou vývojovými; jsou vý¬ 
sledkem různé formy, jíž erose postupuje ve vrstvách kvádrových pískovců 
na rozdíl od erose opukových vložek (viz IX. a pásmo a některé horizonty 
v IX. c ); první vymílány jsou srázné, druhé tvoří povlovné stráně. Dále: 
okraj ní hrany údolní jsou ostré, postranní větve údolní jen neznačně 
rozřezávají náhorní rovinu; jen tam, kde větve tyto použily starších erosi v- 
ních rýh, a kde šlo tudíž jen o nové oživení děje výmolného, jsou pobočná 
údolí rozvinutá a náhorní rovina hustěji rozřezána. (Kraj mezi Kokořínem 
a Brocnem.) 
Naproti tomu mají starší údolní rýhy směru sudetského a rudo- 
horského, pokud pro oživení erose nebylo podmínek, vzezření velmi sta¬ 
robně. Zřetelně ukazuje kontrast mezi starobnou a mladistvou tvářností 
údolí Košátecké s jedné (viz výše skup. a jeho větve Chorušická a Vrá- 
tenská (skup. d 3 ) s druhé strany. Č. Zahálka 16 ) pozastavuje se nad tím, 
že severně za dislokací Chotětovskou mění se ráz krajiny; údolí Chorušické 
a Vrátenské a jich četné větve že nemají již tak povlovné stráně údolní 
(jako údolí Košátecké), nýbrž mnohem příkřejší. Příčinu toho hledá Za¬ 
hálka ve změně petrografických poměrů; místo totiž pásma IV. a V. 
za dislokací (následkem této) vychází na den pásmo IX. 
Než vůči vyslovenému zde výkladu lze namítnouti jednak, že 
pískovce tohoto pásma rozpadajíce se vedly by, a to tempem ještě rych¬ 
lejším než písčité sliny pásma IV., k tvarům velmi plochým, mimo to 
pak na povrchu spočívají písčité vrstvy pásma V. petrograficky nepříliš 
odchylné od pískovců pásma IX c, d. Změna krajinného rázu jest zde 
tedy vyvolána jiným činitelem, a tím ]est různé vývojové stáří řeče¬ 
ných údolí. 
Údolní rýhy směru rudohorského a sudetského byly by v době sou¬ 
časné morfologicky již zahlazeny, jak tomu jinde jest (viz níže), kdyby 
novější fáse tektonických pohybů nebyla v nich vyvolala recidivy po¬ 
ruchové neb kdyby následkem snížení erosivní báse nebyly novými epi- 
cykly prohlubovány. V tom případě vznikly vývojové terasy, jako na př. 
v údolí Bezvelském (viz sk. b) systém sudetský). Také v ostatních rýhách 
dislokačních, i v nej mladší, jizerské skupině (c) jsou přítomny uloženiny 
16 ) Pásmo III. a IV. v Pojizeří st. 11. Na u. m. 
XLV. 
