8 
pleistocénní na dně údolním. V údolí Košáteckém, Kokořínském a Řepín- 
ském náleží dno důlu dle G. Laubeho 17 ) v rozsah spodní terasy labské. 
Též výplň ,,mělnického příkopu" u Liblic, Čečelic, pak celý pravý břeh 
L be až po Jizeru a odtud k Lysé n. L. tvoří vesměs akkumulacní, na 
mnoze nijak nekrytou spodní terasu mladšího původu pleistocénního. 18 ) 
Jelikož tato svým niveau odpovídá spodní terase Purkyňově z poříčí 
Mže a Vltavy, 19 ) pak třebestovické neb místy zvěřínecké terase Sokolově 
z okolí Nymburka a Sadské 20 ) a U- terase Engelmannově z okolí Řípu, 21 ) 
možno mí ti za to, že údolí tektonická skup. c byla v mladším pleistocénu 
tektonicky a do značné míry také erosivně již založena. 
To vsak nelze říci o svahových údolích naší skupiny d. Mimo řečené 
již znaky mladého stáří a rázu — ostré hrany údolní, neznačné rozřezání 
náhorní pláně (viz obr. 1.) a nedostatek vývojových teras, přistupuje 
k určení neznačného stáří údolní soustavy této okolnost, že pleistocénní 
uloženiny v rýhách údolních se neobjevují, naopak že tyto uloženiny 
jsou erodovány, přetínány a v jednotlivé partie isolovány výmolným 
cyklem, jichž výsledkem jest celá soustava údolní (skup. d). Jest tedy 
tato soustava mladší, než systém dislokačních údolí skup. c. 
Máme-li poznati povahu a první dobu vzniku této soustavy údolní, 
jest třeba pozorovati vnější i vnitřní morfologii 22 ) kraje. Povšimněme si 
předělových čar mezi údolími sousedními! Jak známo, probíhají čáry 
takové zpravidla klikatě; zde není tomu tak, nýbrž postranní větve paralel¬ 
ních údolí (viz obr. 1. na př. v ± — t neb a 3 — a 4 ) vybíhají sobě vstříc, 
na druhé straně pak větve téhož údolí (db 2 — v) rozbíhají se diametrálně. 
Není věru nesnadné konstruovati z jednotlivých úryvků dnes paralelních 
údolí a jejich větví průběh údolí staršího data a cyklu o směru sudetském 
(ZSZ—VJV). Podobné vnější morfologické stopy zašlého cyklu erosiv- 
ního jeví celá oblast. Vše činí dojem, že dnešnímu, recentnímu výmol- 
17 ) Die im Auftrage cl. bohm. Sparcassa durchgefuhrten Vorarbeiten zur Wasser- 
versorgung v. Prag u. s. Vororten. Lotos. 1899, st. 257. 
18 ) G. Laube, na u. m. —- J. Krejčí, R. Helmhacker, Vysvětlení geol. mapy 
okolí Pražského, Archiv pro p. p. Č. IV 2 s. 127. 
19 ) C. r. Purkyně, Terasy Mže a Vltavy. Sborník č. spol. zeměvědné XVIII, 
zvi. ot. 156 a n. 
20 ) R. Sokol, Tarasy stř. Labe vČechách I. Rozp. Č. Ak. II. r. 1912 č. 28, st. 
29 a n. 
21 ) R. Engelmann, Die Terassen d. Moldau-Elbe zwischen Prag u. d. bóhm. 
Mittelgebirge. Geog. Jahresb. a. O. 1911 (IX) S., 38 a n. 
22 ) „Vnitřní morfologie" jeví se jako paradoxon. Pokládám však toto označení 
za oprávněné, a to tehdy, když jsme na stopě poznání morfologických poměrů některé 
plástve kůry zemské, jež vládly v zašlé době geologické, ale byly později zastřeny 
nějakou heterogenní pokrývkou, která bez abrase neb značné korrose podkladu na 
tomto byla usazena. 
XLV. 
