9 
nému cyklu směru JV předcházel v geologické době nepříliš vzdálené 
výmolný cyklus o směru sice nemnoho odchylném, než přece podstatně 
jiném (VJV). A když jest řeč o ,,dojmech", budiž dodáno, že oblast mezi 
Jizerou a Labem s horami Polomenými byla asi vrchoviskem výmolné 
soustavy směru sudetského, tak jako (v malém) Vrátenská hora (V) a její 
okolí byla prameniskem proudu, složeného z úryvků a r — a 2 —bz neb 
(současně) %— a 4 — a h —bz (obr. 1.). 
K bezpečnému poznání, zdali dnešnímu výmolnému systému 
směru JV předcházel vskutku systém o směru VJV, vede stiatigrafie ulo- 
ženin pleistocénních, které v náhorních mezerách meziúdolních se roz¬ 
prostírají. Hlavním pramenem poznání budou tu jednak přirozené odkryty, 
551/ ___ jjz 
vzniklé recentním systémem výmolným na svazích a stráních údolních, 
pak umělé odkryty, způsobené stavbou silnic a drah, hlavně pak cihelny 
a písečníky. Větší cihelny jsou poučné tím, že zakládajíce v podloží hlíny 
vlastní písečníky, umožňují přímé pozorování sledu, v němž jsou fluviatilní 
a pak éolické vrstvy uloženy. 
Menší cihelny písek dovážejí, než tyto dnes již mizí — a to zpravidla 
beze stopy, jsouce zaorány, takže mnohé z cihelen naznačených v mapách 
generálního štábu (i v těch, jež byly v době nedávné revidovány) náleží 
již minulosti. 
Velmi poučnou jest uložení štěrků, písku a hlin v písečníku a cihelně 
katusické (obr. 1. — K.). Ve stěně jihovýchodní shledáváme shora dolů 
(obr. 2.): 
XLV. 
