24 
toliko účinek dextrosy vynikl, obě ostatní media však zůstala, jak pochopi- 
telno, šedožlutými. 
IV. serie. Trypsin sterilisovaný u srovnání s normální sladinkou. 
Rasy rostly na trypsinovém tomto mediu velmi krásně, zároveň však bylo 
velmi nápadno, že rostou vesměs intensivně, jasně až (u lipské zelené) 
smraragdově zeleně. Rozdíl tento objevil se již po první 8denní periodě, 
po níž kultury kontrolovány a ba i tenkráte, když srovnávací kultury byly 
bledávě žluté, objevila se (u variegata B.) veselá zeleň s tonem žlutavým, 
zeleň u lipské dokonce intensivní trávová. Tím větší pak byly ovšem rozdíly 
při ukončení pokusu po 14 dnech, kdy zvláštní jasná smaragdová zeleň 
odlišovala se distinktně od smutné zeleni rourek kontrolních. Je na bíledni, 
že výsledek tento přivodilo toliko vystavení trypsinu vysoké temperatuře. 
Varem mohlo sice býti chemické složení trypsinu do té míry pozměněno, 
že byl by možný výklad: nesterilisovaný trypsin působil na Chlorelly ja¬ 
kožto výživná látka jiného složení jinak než sterilisovaný. V tomto ohledu 
mohlo by padati na váhu, že agar (se sladinkou), s nímž zároveň trypsin 
byl vařen, je substance kolloidní a že není snadným prohlédnouti působení 
na jinou látku pravděpodobně také kolloidní, jako je asi právě trypsin, 
takže pokusy této serie nejlépe by byly bývaly provedeny tak, že pova¬ 
lený roztok trypsinu by byl přidán k sladinkovému mediu; toho bylo 
však bohužel opomenuto. Frappantní ale je v každém případě, že enzym 
právě po povaření se zmíněným způsobem choval. A více než s dostatek 
je známo, že ztráta katalytických vlastností povařením je právě nejkarak- 
terističtější vlastností valné většiny enzymů (jen, pokud je referentovi 
známo, laccasa Medicagová snáší zahřátí na 100°; její složení je také 
velmi zvláštní, byloť konstatováno že jest směsí kalciových solí jedno 
i vícebasických oxykyselin, mezi nimiž nachází se glykolová, citrónová, 
jablečná a metoxalová (Sr. Euler 160), takže s největší pravděpodob¬ 
ností účin sterilisovaného varem trypsinu právě ve ztrátě enzymatických 
jeho vlastností spočíval, při čemž chemické složení jeho na výživu řas 
mohlo působiti způsobem, jak to činí látky, které nevybavují zbělení 
(maltosa atd.), k čemuž při užití nesterilisovaného enzymu dojiti nemohlo. 
Poslední serie, třetí dle pořadí pokusů v protokollu, sestávala z kultur 
s trypsinem nesterilisovaným v sladince, se sladinkou + peptonem a se 
sladinkou s trypsinem + peptonem. 
Pepton v obyčejné sladince projevil svůj účinek dosti patrně na 
protothecoides, jejíž kultury po více než 14 dnech nabyly barvy světle 
tmavozelené, kdežto v pouhé sladince byly pouze zelenými se zvláštním 
„smutným" nádechem. U lipské ,,zelené" také jevil se jakýsi rozdíl proti 
obyčejným sladinkovým, oproti „smutné" zeleni v pokuse II. objevila 
se zde intensivní trávová zeleň, třebaže se „smutným" tonem. Nicméně 
není možno označiti u této specie vliv této látky za intensivní a variegata 
B. zůstala i na peptonu velmi slabě nazelenalá a sice po třech nedělích. 
Trypsin však také v této sérii účinkoval nápadně, u protothecoides zelená 
XLVI. 
