18 
byly stanoveny a vybízejí ku prohloubení studia u řas také v tomto 
směru. 
Etiolování vyvoláváno bylo v pokusech referentových také jinými 
substancemi než určitými uhlohydráty nebo látkami jim podobnými. Jak již 
vyloženo,také K N 0 3 působil tímto způsobem, slaběji leucin. Co se týče etio- 
logie působení, nebyly zvláštní pokusy elektivní vykonány k bližšímu vy¬ 
světlení, zda anion.tu či kat iontu zde větší váha přísluší, zda u minerálně 
sole též jiných kationtů by bylo možno užiti, zda také jiné aminokyseliny 
podobným způsobem by byly účinný atd. Ku podivu existují ale v litera¬ 
tuře údaje o shodné působnosti právě KN0 3 i leucinu a sice jako akti¬ 
vátorů trypsinu. Co se týče leucinu, nalezl Wohlgemuth, 1 ) že trypsin 
žlázy pankreatické stává se účinnějším, nechá-li se žláza před užitím delší 
čas ležeti. To přivedlo ho na myšlenku, zda aminokyseliny nejsou příči¬ 
nou tohoto zjevu. Vskutku ukázalo se, že glykokoll, alanin a leucin zře¬ 
telně aktivují činnost trypsinu pankreatického, tyrosin však toliko slabě, 
kdežto kyselina glutaminová a asparagová byla zcela inaktivní. Nicméně 
ukázaly se při pokusech některé nepravidelnosti; při glykokollu zdařilo se 
z desíti pokusů aktivování 6 X , u alaninu 5 X , leucinu též 5 X . Wohlgemuth 
domnívá se, že koncentrace zde mohla hráti určitou roli. Zvláštním způsobem 
shledáváme se ale s podobnými odchylkami právě také při působení K N 0 3 
na činnost jisté proteasy. Gromow (cit. dle Palladina 2 ) pag. 440 seq.) 
shledal, že K N 0 3 značně stimuluje činnost proteolytického enzymu, jenž 
jest obsažen v zyminu. Zaleskl však nemohl stáno viti žádného účinku této 
soli na proteolytický enzym semen. Lewitzky byl s to, aby potvrdil údaje 
Gromowovy co se týče zyminu, na klíčení rostliny pšeničné však K N 0 3 
nepůsobil. V jednom případě může tedy látka tato stimulovati, v druhém 
nikoli. Z toho následuje, že působení její nemůže býti bezprostřední. 
Palladiu se domnívá (pag. 441), že vlivem jejím měněno jest milieu fer- 
mentu výhodným pro výsledek akce způsobem právě tak, jako alkali 
stupňuje katalytický účinek kolloidní platiny. 
V našich pokusech vyvolával K N 0 3 slabé žloutnutí u Chlorelly na 
sladince pěstěné, a sice ve světle. Intensivně působila (vArtariho mediu 
s glukosou) tato látka na Stichococcus majus a sice též intensivněji ve 
světle než za tmy. Zároveň se ukázalo příznivé působení vyšší tempera- 
tury na zbělení. Není možno vykládati, že K N 0 3 působil osmoticky na 
řasu. Neboť ve tmě v pracovním pokoji, kde nebylo takové vlhkosti jako 
v teplé komoře (ve skříni), a kde tedy látka mohla osmoticky působiti, 
objevilo se na KN 0 3 u Stichococcu vzdor tomu intensivní sezelenání krásných 
kultur, kdežto ve tmě v teplé komoře, ač méně intensivní, etiolování. 
Světlo tedy sesilovalo působení dusičnanu. Výkladu, že v našich pokusech 
!) Wohlgemuth J., Zur Frage der Aktivierung des tryptischen Fermentes 
im menschlichen Korper. (Biochemische Zeitschrift, II. Bd, 1906, pag. 264 seq.) 
2 ) Palladin W., tlber die Wirkung von Giften auf die Atmung lebender und 
abgetoteter Pflanzen (Jahrbucher fur wissensch. Bot. 1910, Bd 47, pag. 431 seq.). 
XLV1. 
