11 
umělým vpravováním enzymů v tělo řasové působiti na některé processy 
biochemické jejich. Dalo se oěekávati, že měly-li by tyto látky vliv na stavbu 
chlorofyllu, že budou řasy reagovati změnou barvy jeho, budou-li přinuceny 
enzym absorbovati. Jednu část plánu tohoto realisoval referent pokusy 
svými o vlivu trypsinu na zabarvení chlorell; výsledky jejich budou vy¬ 
líčeny později. 
Lisovaný agar (jedna z nej čistších obchodních sort) vypírán byl po 
14 dní proudem filtrované vody z vodovodu lipského a po té po několik 
dní destilovanou vodou. V něm rozpuštěny součásti minerálního roztoku 
Artariho s N H 4 N 0 3 a různé uhlohydraty: + 2% dextrosa (Merck, puriss.), 
2-5% maltosa, 0-5% glykogen Grůblerův. V každém oddělení pokusu za¬ 
loženo 6 i více rourek. Epruvetky ty drženy v úplné temnotě, v teplé ko¬ 
moře i v pokoji, v obalech velmi řádně upravených a byly jen při kontrole 
na kratičký čas vystaveny světlu. V sériích v pokoji pracovním otevřeny 
až po 1 a 2 měsících. Výsledky pokusů úplně potvrdily data, jež byla získána 
u Sl. zř. s různými uhlohydráty. Barva na všech třech uhlohydrátech byla 
zcela jinakého tonu a poněvadž pokusy konány v nej přísnějším zatemnění, 
není možno pochybovati o tom, že všecky tyto uhlohydráty byly assimi- 
lovány. Při tom dokonce vzrůst na glykogenu úplně se vyrovnal vzrůstu na 
glukose a jmenovitě v pokoji mohl být i označen jako pěkný. Byla pak barva 
na glukose s počátku bělavá, posléze čokoládově šedá, ale úplně beze stopy 
po zeleni. Na maltose nazelenalá, posléze trávově zelená. Na glykogenu 
v Tk žlutozelená, ačkoli distinktně, posléze jasně, v pokoji světle zelená. 
Rozdíl oproti glukose byl frappantní, že glykogen byl tedy assimilován a 
působil na vývoj chlorofyllu, o tom nemohlo býti pochybnosti. Jelikož pak 
tato látka jako normální produkt výměny látek v těle řasy naší se objevuje 
a sice ve značném množství, zdá se referentovi stěží myslitelným, ačkoli 
o částečné pravdivosti výkladu Chodatova nemusí býti pochybováno, že 
by attakovala nějak processy assimilace látek dusíkatých. Spíše speci¬ 
fické její potence chemické se při sezelenání uplatňovaly a vice versa glu¬ 
kosy při zbělení. (. Ruhland}) 1913, pag. 515 tvrdí, že glykogen ne vniká do 
buněk vyšších rostlin ) 
XJ Stichococcus ( Stichoc ., serie 1) objevily se poměry poněkud odchylné 
a dosti zvláštní. Především rostla tato řasa za obyčejné temperatury po¬ 
někud lépe než v teplé komoře. Nicméně objevil se v obojím prostředí vliv 
uhlohydrátů stejný, totiž žloutnutí kultur vlivem dextrosy (na Sl. zř. v po¬ 
měru 1:4). Na Sl. zř. asi po jednom měsíci objevila se barva tmavě zelená, 
tolikéž na tomto mediu s 2% maltosy. Na světle byla zeleň ještě více stup¬ 
ňována. S 2% dextrosy však objevila se v téže době za tmy žlutozeleň, 
na 4 resp. 8mi procetní ovšem teprve po značně dlouhé době; na světle bylo 
sežloutnutí slabší, event. objevila se zde vzdor dextrose zeleň. Také na kon- 
Ú Ruhland W., Zur chemischen Organisation der Zelle. (Biologisches Central- 
blatt 1913, XXXIII, pag. 337 seq.) 
XLVI. 
