25 
v době středního a svrchního oligocénu. Elementární a všeobecný 
pokles plástve podkrkonošské nastal však až koncem miocénu. 46 ) 
Doba pleistocénní způsobila pak hlavně jen sklon celé plástve k jihu 
do nitra země. 
46 ) Důvod pro toto datování byl podán již výše a to v důsledku Puffrova 
určení (viz pozn. 13.) stáří analogických a stejnosměrných stupňových pohybů 
při bavorském úbočí Šumavy. Soudí-li Krejčí dle analogie Karpat, že pohyby 
děly se v českých Sudetách ,,po době eocénnové" (Předběžné poznámky — v „Ar¬ 
chivu pro přírodov. prozk. Čech", I. 2. str. 16) — dle V. Uhliga (Bau in B. d. 
Karpaten str. 907, 8) v době svrch, oligocénu dělo se čtvrté vrásnění Karpat —, 
lze se stejnou analogií míti za to, že pohyby v Sudetách odpovídají pátému svrchně 
miocénnímu vrásnění karpatskému. Ostatně Krejčí nevyslovuje se formou roz¬ 
hodnou. Důvody Petraschkovy pro oligocénní nebo dokonce před-oligccénní po¬ 
hyby při okrajních poruchách sudetských (,,Das Bruchgebiet des bohmischen 
Anteils der Mittelsudeten w. des Neissegrabens" v Zeitschr. d. deut. geol. Ge- 
ssellschaft 1904, str. 221 a vývody v Abhandl. der Isis, Drážďany 1901) jsou 
příliš vzdálené, než aby byly rozhodující. —■ Fr. Frech v pojednání „Ober den 
Bau der schlesischen Gebirge (v Hettnerově „Geogr. Zeitschrift" VIII. — 1902, 
str. 558) praví, že pozorování na Annabergu u Lešnice ve Slezsku oprávňuje 
nás k datování sudetských poruch, dle něhož pohyby jejich v druhé polovině 
miocénu byly ukončeny. Ostatní doklady poukazují k oligocénním pohybům, ale 
tyto dají se uvésti v souvislost se vznikem Rudohoří a západního Č. Středo- 
hoří, jenž předcházel poruchám sudetským. 
XLV. 
