22 
lépe část plástve křídové, jež jest rozložena mezi dislokačním údolím 
střední Jizery (v tab. násl.: J) 42 ) a údolím Kokořínským (K). Ta¬ 
bule tato není bez poruch tektonických, které však jen na některých 
místech (na př. v údolí březovickém, sudoměřském, spikalském) jsou 
povahy dislokační; tvoří tedy celkem j ednotku morfologickou o svahu 
jednotném. Oblast jest rozdělena v 20 komplexů o přibližné rozloze 
asi 8—10 km 2 , takže centra mají lineární vzájemnou vzdálenost asi 
3 km. V každém oddílu stanovena byla 3 data cótová a po té vzat 
jejich průměr. Jednotlivá data jsou stanovena hlavně z výsledků měření 
generálního štábu, pak z údajů Kořístkových (k) a Callotových (c) 43 ). 
Jen na několika málo místech byl autor nucen doplnit i data měřením 
vlastním (vl). 
Koordináty, jimiž rozdělena byla naznačená plástev křídového 
souvrství, vedeny byly směry, jež jsou dány morfologickými fakty. Oblast 
jest — jak výše řečeno — mírně zvlněna dle směru sudetského, t. j. ZSZ—• 
VJV. V směru tom byla tedy data cótová seřaděna, a to ve čtyřech pásmech: 
I.—IV., která soustavu recentnícb rýh údolních protínají. Pokud se týče 
sloupců 1, 2 a — 2e, 3 a 4, jmenovitě 2 a — 2e, tyto rozlišeny zcela uměle, 
jenom že vedeny byly rovnoběžně se směrem dislokačních údolí Kokořín- 
ského a Jizerského. 
Takto uspořádané řady průměrných dat prozrazují nepřetržitý 
vzestup všech pásem plástve naší (2 a — 2e) od Jizery k ZSZ. Také sloupce 
vykazují vzestup, a to k SSV, takže úhlopříčka daného obdélníka jest 
průměrnou isohypsou. Naznačený vzestup plástve jest náhle přerušen 
tektonickou poruchou kokořínskou. Dislokační skok této není sám o sobě 
značný. 44 ) U Kokořína činí vržení VIII. a IX. kř. útvaru asi 2—3 m, 
pod Komárskem 13 m. Hlavním činitelem zvláštních výškových poměrů 
v západní části plástve naší jest její zvláštní sklon, (k Z a JZ) a pak 
rozpad její v menší kry. 
Stopuj eme-li cótové poměry na druhé straně, t. j. na východním 
břehu Jizery, pozorujeme nenápadné a poměrům západního břehu při¬ 
měřené snížení jen na jihu, při IV. pásmu našeho přehledu. Pásmo třetí 
jest tu poměrně příliš sníženo. Příčinou byla zde mocnější denudace. 
Než ani pásmo II. a I. nevykazují vzestupu, který bychom čekali se 
zřetelem na poměry západního břehu jizerského. Příčiny toho zjevu jest 
Dislokace jizerská jest tu zdvojená. Jizera protéká linii poruchy bez vržení. 
Rovnoběžná s ní porucha Bezděčínská (B) jest spojena s vržením. 
43 ) Viz: Práce topografického oddělení v Archivu pro přír. prozk. Čech. I. díl. 
První řada měřených výšek v Čechách od K. Kořistky. Pak druhý spisek měřených 
výšek v Čechách II. 1. Tamtéž udán také pramen dat K. bar. Callota. 
**) Viz: Č. Zahálka, Pásmo IX. útvaru křídového v okolí Řípu; na u. m. obr. 53. 
tí ) Č. Zahálka, Pásmo X. v Pojizeří obr. 6G. 
XLV. 
