18 
okolnost, že snad po usazení žlutky, jakožto splodiny subaridního podnebí, 
nastal znovu normální děj výmolný, anebo že snad erosní cyklus byl 
oživen snížením denudační báse; — v Polabí dnešním byly asi vskutku 
podmínky takové dány a to erosí svrchní — hořanské terasy Sokolovy 
a vůbec všeobecným výmolným dějem, který zasáhl Polabí, tok Vltavy, 
Berounky a všecky přítoky řek těchto. 
Takovýto stav věcí stačil by jen k návratu erosivního děje neb 
k jeho oživení; údolí systému staršího byla by prostě prohloubena a pů¬ 
vodní směr VJV byl by zachován. Založení svahových rýh o novém 
směru (JV) jest vysvětlitelné jen tím, že na staré páro vině zarovnané 
sprašovými hlínami vznikl nový sklon oné oblasti křídové plošiny (a její 
Obr. 5. K = křídový podklad; fi = fluviatilní pleistocénní usazeniny rozšířené ve 
směru vjv; u, z, k — úžlabí, žlab a koryta rccentní soustavy úd dní; z, k, š = 
žlutka, hnědka, šedka ml dších cdb. pleistocénních. 
pokrývky pleistocénní), v níž recentní cyklus erosivní směru JV dnes 
probíhá. 
Na západě, v okolí Mělníka jest sklon rozmanitý; vyvinul se místně 
pod vlivem četných dislokací jako jest kokořínská a jiné s ní rovnoběžné 
a starých tektonických linií směru rudohorského. Na východě, blíže k Ml. 
Boleslavi vládnou klidnější tektonické poměry. Na jih a východ od Mšena 
,,sklon temene pásma VIII. je 2°13' k JV”, 37 ) v kraji přilehlém pak k toku 
Jizery, ,,na př. mezi Sovinkou, Bukovnem a Dol. Krnskem sklon je 
temene pásma IX. JJV, o velikosti 20' <<38 ). Variace mezi sklonem JV 
a JJV jest asi v úzké genetické souvislosti se vznikem dislokačních linií 
směru jizerského (viz tektonické údolí březovické — obr. 1.— b, pak 
37 ) Č. Zahálka, Pásmo VIII v Pojizeří, na u. m., str. 27. 
8 ) Č. Zahálka, Pásmo IX v Pojizeří, na u. m. str. 143. 
XLV. 
