40 
Y krátkosti dají se shrnouti takto: Přenáší-li se ve Skandinávii obilí pone- 
náhlu z nížiny do krajů horských, tu navykne změněným podmínkám do 
té míry, že může prodělati celý svůj vývoj v těch výškách, vyznačujících 
se nižší i střední temperaturou a to v kratší době. Přenese-li se pak, když 
bylo několik let ztrávilo v největších výškách nad mořem, v nichž obilí 
ještě může zráti, zase na své původní stanovisko, uzrává v prvních letech 
zde dříve než sorty domácí a z domova nevyšlé. Podobně stane se s obilím, 
jež přeneseno je z jižnějších šířek do severnějších. Zde trvá osvětlení, jemuž 
je v letních měsících denně vystavováno, déle, proto zkracuje se doba ve¬ 
getační, obilí dospívá dříve zralosti. Přenesou-li se obilní sorty naopak ze 
severu na jih, dostaví se týž zjev, jen opáčného směru. Změny tyto ukazují 
se býti dědičně fixovanými. Tak podařilo se Schůbelerovi během ně¬ 
kolika let zkrátiti vegetační dobu německé jaři o 4 týdny a pokusy se se¬ 
verským obilím v Poppelsdorfu, Hohenheimu a Vratislavi vyzněly týmž 
způsobem. 
Z přečetných pokusů na zvířecím materiálu, jimiž jest dokazováno 
dědění „vnucených" změn, budtež zde uvedeny poslední zprávy Kamme- 
rerovy 1 ) o změně barvy u mloků. Jestliže jsou mládata mloků, jež jsou 
nepravidelně skvrnitá, pěstěna v terrariích se žlutým, vlhkým podkladem 
hliněným, tu rozmnožuj e se značně žluté barvivo po těle zvířátek; naopak 
při kultivování na černé prsti zahradní přibude černé pigmentace. Tento 
vliv vnějších podmínek jeví se pak dle K. netoliko na exemplárech, na něž 
bylo přímo působeno, nýbrž i na jejich potomstvu týmže způsobem, do¬ 
konce i tenkráte, jsou-li přímo po zrození pěstěna na substrátě indifferent- 
ním nebo i kontrérním. Jestliže jest necháno působiti témuž vlivu na ně¬ 
kolik generací, lze pozor ováti obdobné stupňování zabarvení. O selekci při 
těchto zjevech se nejedná, proti tomu mluví výsledky Kammererovy 
provedené s užitím tak zv. negativní selekce t. j. výběru vždy nej tmavěj¬ 
ších individuí pro žluté kultury a naopak, jež vypadly vždy stejně. I soudí 
Kammerer, že jedná se zde o dědění změn tak z v. somatogenních. 
Proti všem těmto výkladům byly však proneseny velmi důležité a pod¬ 
statné námitky. Názory Schůbelerovy v té formě, jak byly vylíčeny, jsou 
vyvráceny (srovn. Wille 1905 a 1913). 2 ) Schůbeler tvrdil také, že semena 
severských plodin jsou značnější, z nich pak povstalé rostliny statnější 
a vzdornější vůči různým vlivům. Značnou důležitostí těchto zpráv vedeni 
snažili se brzy po publikování jejich četní oekonomové využiti takovéto 
ánderungen der Pflanzen in nórdlichen Breiten. (Biologisches Centralblatt, 1905, 
XXV, pag. 562 seq.) 
9 Srovnej jmenovitě Kammerer Paul, Vererbung erzwungener Farbver- 
ánderungen. IV. Mitteilung: Das Farbkleid des Feuersalamanders in seiner Abhán- 
gigkeit von der Umwelt. (Archiv fur Entwickelungsmechanik d. Organismen, 1913, 
36, pag. 4 seq.) 
2 ) Wille N., tlber die Veránderungen der Pflanzen in nórdlichen Breiten. 
(Sonderabdruck aus dem Biologischen Centralblatt 1913, XXXIII, pag. 246 seq.) 
XLVI. 
