17 
jež protne C\ D\ v bodě 1 a rovnoběžku k c bodem A, jež protne Cj Di 
v bodě 2\ tyto rovnoběžky protnou se v* bodě, jehož spojnice m s bodem B 
udává směr průměrů plochy H; přímky B\ 1, A\ 2 protnou se ve stopě Mi 
piímky m a roviny [a ní), (b ní) jsou řídící roviny plochy H. Nyní sestrojme 
známým způsobem stopu ni roviny N bodem B kolmo ku přímce Mi B 
položené, do kteréž promítejme orthogonálně, značíce U* průmět do dané 
průmětny orthogonálního průmětu útvaru Z do roviny N. Jest tedy a * 
spojnice průsečíka 3 přímek Ai 2, ni s bodem B' a b* jest spojnice prů¬ 
sečíku přímek Bi 1, m s bodem B', kdežto průsečnici g resp. h roviny 
a b resp. cb s rovinou N obdržíme jako spojnici bodu Ai Bi . m resp. 
Bi Ci . ni s bodem B. Rovnoběžka bodem C' ku m' protíná 6* v bodě C* 
a přímka g' protíná rovnoběžku bodem C* ku h' v bodě Fp*, který od¬ 
povídá ohnisku Fp paraboly p 2 předchozí konstrukce; bod F a * odpoví¬ 
dající Fa jest souměrný k Fp* dle B'. Bodem F a * prochází pak s 2 * rovno¬ 
běžně ku b* a bodem Fp* jde s x * rovnoběžně ku a*. Průmět o' osy o 
plochy H jde tudíž průsečíkem přímek s 2 *, s x * rovnoběžně k m'. Vrcholová 
površka s 2 protíná a v bodě S 2 , pro nějž 5 2 * — a * . s 2 *; rovnoběžka ku m' 
bodem 5 2 * protíná a' v bodě S 2 , jímž prochází s 2 ' rovnoběžně ku s 2 *. 
Přímka s 2 ' protíná o' v průmětu 5' vrcholu plochy H a bodem 5' jde 
též s/ rovnoběžně ku s x *. 
Rozpravy: Roč. XXIII. Tř. II. Č. 47. 2 
XLVII. 
