16 
2. Semele androgyna Kunth. 
(Ruscus androgynus L.) 
(Obr. 4-11.) 
Tento druh nosí na svém popínavém, víceřadě spirálně listnatém stonku 
četné hlavní primární větve se dvouřadými šupinami, v jejichž úžlabích i zde 
kladodie sedí, jichžto plochy otočením řapíkovitého zpodu jak u Danae v kolmé 
poloze se octnuly. Tvar jejich jest dílem široce vejčitý, dílem podlouhle ko- 
pinatý, znenáhla do špičky súžený. Kladodie na větvích konečné rovně jak 
u Danae racemosa zde nenalézáme, neboť osa hlavních větví nad dvěma nej- 
hořejšími, velmi sblíženými úžlabními kladodiemi zakrní, tak jako na ne¬ 
plodných hlavních větvích Danae. Jak se vrchol hlavního pně v tom ohledu 
chová, není mi známo, poněvadž v mém materiálu se nenachází; avšak dle 
analogie Danae a Ruscus aculeatus jest pravdě podobno, že nad větvemi 
hlavními posléze postranní kladodie nese, načež pak zakrnělý se končí. 
Důležitý rozdíl mezi Danae a Semele však vyvinul se v tom, že květy 
stojí u Danae na konci hlavních větví v hroznu, jehož osa hlavní není roz¬ 
šířena, kdežto u Semele květy, a sice nikoli jednotlivě jako u Danae , nýbrž 
ve svazcích, na samých kladodiích se objevují. U Danae jsou květy prýty 
třetí generace, u Semele však, jestliže theorie stonková o kladodiích jest 
správná, jest primární květ každého svazečku na kladodiích hlavních větví 
prýtem čtvrtého stupně. 
Obyčejně jsou hoření kladodie na hlavní větvi sterilní, dolejší květo- 
nosné, však i všecky kladodie mohou býti plodné, anebo jen některé pro¬ 
střední neb hoření. V počtu a v postavení svazečků květních panuje značná, 
pro poznání morfologické povahy kladodií důležitá proměnlivost. 
V typickém případě má se věc takto. Svazečkovitá malá květenství a 
podpůrné jich braktey šupinko vité a mazdřité stojí na obou krajích listovité 
čepele kladodia, na každém kraji nejčastěji 2 až 3, na užších prodlouženějších 
kladodiích, jaké jsem viděl z Madéry (leg. Mandon) a z botanické zahrady 
Berlínské (obr. 4.), také po 4 ano i po 5, na širokých a krátkých phyllo- 
kladiích částečně jen jedno květenství na každém kraji. Listeny podpůrné 
sedí na výkroj cích krajů listovité čepele, oběma kraji svými obě strany kla¬ 
dodia objímajíce a smáčknutým svým prostředním kýlem přímo do jeho kraje 
přecházejíce. 
Nahnědlá, kallósní špička, od ostatní zelené čepele napuchlinou oddělená, 
u Semele androgyna rovněž se nachází, a sice často širší a větší, než u Danae. 
Rovněž i šupinovité listy pod větvemi mají kallósní zpodinu, avšak mozolo- 
vitá napuchlina na zpodu čepele kladodie není znatelná. 
Co se týče nervatury, chovají se neplodné kladodie zcela tak jako kla¬ 
dodie Danae ; kladodie květonosné (obr. 4.) však se odchylují památným 
způsobem potud, pokud se jedná o náležité opatření pokrajních květenství 
hojnějšími vodivými svazky cévními. Z basálního cylindru svazků cévních totiž 
XXVII. 
