17 
vystupují netoliko jednotlivé svazky parallelní jako tenčí nervy do čepele, jako 
v kladodiu neplodném výhradně, nýbrž basální cylindr se krom toho brzy 
nad zpodem jako dichotomicky rozděluje ve dva divergující cylindry koncen¬ 
trických svazků cévních, které jakožto mnohem silnější dva nervy, zvláště na 
zpodní straně kladodia silně vynikající, probíhají čepelí k oběma krajům 
jejím až do oboru nejdolejších květenství. Pod samým květenstvím děli 
se každý ten silný nerv opět, a vnitřní jeho větev, rovněž z koncentrických 
svazků se skládající, běží podle kraje dále až ke druhému svazku květů, 
pod nímž se odděluje nová větev též tak ke třetímu květenství, je-li jaké, 
atd., pokud ještě nějaký svazeček květní na kraji se nalézá. Pód nej hořejším 
svazečkem odděluje se již jen jednoduchý nerv, jenž podle kraje až ku 
špičce kladodia vybíhá, sem tam ještě se rozvětvuje. Ostatní nervy, pro¬ 
středkem čepele od zpodu do špičky se vztahující, tvořeny jsou jedno¬ 
duchými svazky cévními a větví se i anastomosují nejinak než v čepeli ne¬ 
plodné. 
Co souditi o morfologickém významu těchto květonosných kladodií? Se 
kterým z obou morfologických výkladů dá se úprava jejich srovnati? Co se 
týče postavení květů a brakteí na krajích kladodia, jest patrno, že to svědčí 
rozhodně o stonkové přeměně. Kdyby totiž phyllokladium nebylo do plochy 
rozšířené, nýbrž na způsob osy oblé neb mírně dle transversály smáčknuté se 
vyvinulo, stály by květy po obou stranách v hroznu dvouřadém, který by se 
od hroznu rodu Danaé toliko tím lišil, že jest úžlabní, a listeny jeho dvou¬ 
řadé, což není nic divného, ježto u listnatců na úžlabních větévkách, oby¬ 
čejně také u Semele na hlavních větvích, olistění dvouřadé se nachází. Ne- 
závažný jest též další rozdíl, že za brakteami ve hroznu u Danaé stojí jed¬ 
notlivé květy, u Semele dalším rozvětvením primární osy květné způsobené 
vidlanovité květenství sekundární. Buď tedy jest hrozen jednoduchý u Danaé 
původnější a rozvětvení ve vidlan (vijan) u Semele stalo se později, anebo 
pravděpodobněji, což i Velenovský trefně vytknul, povstaly jednotlivé květy 
úžlabní u Danaé ochuzením původnějších vidlanů. 
Odchylka od obyčejného úžlabního hroznu květního u Semele záleží tedy 
pouze v tom, že hlavní osa hroznovitého květenství rozšířila se znamenitě do 
plochy a nabyla tvaru úplně listovitého, poněvadž v náhradu za redukované 
listy převzala zároveň funkci ústroje assimilujícího. 
Kladodie rodu Semele chovají se v morfologickém ohledu zcela tak jako 
ploché listovité větve rodu Phyllanthus ze sekce Xylophila , které rovněž na 
krajních výkrojcích nesou stejně orientované listeny a úžlabní malá květenství. 
Není tudíž pražádné příčiny v tom ohledu, pochybovati o stejné morfologické 
hodnotě kladodií rodu Semele. Naopak toto postavení brakteí a květů s vý¬ 
znamem čepele kladodia jakožto listu nelze srovnati. Kdyby to byl list, mohlo 
by se jedině pomýšleti na analogii s Bryophyllum calycinum , jehožto listy 
(vlastně lístky zpeřeného listu) vroubkované za jistých příznivých okolností \e 
výkrojcích vroubků krajních vyvinují adventivní pupeny. Avšak to jsou právě 
jenom adventivní, nahodilé, abnormálně na kraji listů se tvořící, rozmnožování 
direktně sloužící a kořínky vyhánějící vegetativní pupeny, kdežto květy u Semele 
x O 
Rozpravy: Ročn. II. Tř. II. Cis. 27 . 
XXVII. 
