42 
funkci původních hroznů, vyvinujíce v paždí listenů květy, jiné staly se úplně 
vegetativními, netvoříce více květů. 
Cistě vegetativní a neplodné kladodie nemohou tedy býti původnější než 
květonosné. Má se* to s nimi zrovna tak jako s úponkami révy a loubince 
(Ampelopsis), které také nemohou býti původně vegetativními osami, nýbrž 
povstaly zvegetativněním a redukcí květů některých květenství. 
4. Květenství bylo původně hrozen, bud jednoduchý, buď z malých vidlanů 
složený; poslednější jest nepochybně starší než hrozen jednoduchý (u Danae ), 
jenž povstal asi ochuzením vidlanů na jednotlivé květy. 
5. Hrozny byly původně konečné na stonku a hlavních větvích, i také 
úžlabní v hořejší části stonku a hlavních větví; tedy i kladodie, které z hroznů 
povstaly, mohou míti oboje postavení. Kladodie konečné však byly častěji 
redukovány, zmizely totiž úplně (ablastovaly). 
6. Hrozny byly původně hojnokvěté o větším počtu listenů a květů neb 
vidlanů květních v jich úžlabí; větší počet ten se ještě zachoval mnohdy i na 
kladodiícb rodu Semele , redukoval se ale již u Semele časem na 2 i 1, v rodu 
Asparagus na 2, v rodu Ruscus zpravidla a též v podrodu Myrsiphyllum na 
jediný vidlan úžlabní. Jest tedy Semele v tom ohledu starší, původnější než 
Ruscus a Myrsiphyllum. 
7. Postavení květů neb vidlanů v hroznu hojnokvětém bylo původně 
spirální (v hroznu konečném, jak u Danae) neb dvouřadé (v hroznu úžlabním, 
jak u Semele ), v poslednějším případě obě řady v transversále. Avšak redukce 
hroznu na jediný listen a květ neb vidlan měla v zápětí postavení jediného 
listu (a listonosného článku osního) do mediány, a sice buďto normálně na 
zad anebo řidčeji a anomálně napřed. Změna řečená v postavení prvého listu 
na úžlabním prýtu souvisí tedy s redukcí prýtu na jediný list vegetativní (listen). 
Tím se také vysvětluje úkaz v samém rodu Danae , že četnější listy a jich 
kladodie na hlavních větvích postaveny jsou též transversálně, kdežto jediný 
listenec na ose květní jest postaven na zad. 
Vykreslil jsem v obr. 51., jak asi vypadal dle vytčených principií prototyp 
Asparageí, společný předchůdce, z něhož nynější rody se vyvinuly. Rostlina 
měla lupeny jednoduché na lodyze i na oddenku, na tomto též šupiny a ve 
hroznech šupinkovité listeny. Květenství byla listnatá lata z hroznů složená; 
hrozny byly hojnokvěté, z vidlanů, jak konečné tak úžlabní. Majíce tento 
prototyp na zřeteli, snadno se domyslíme, jakými změnami z něho povstaly rody 
nynější. Ve všech rodech byla všeobecná proměna ta, že lupeny se redukovaly 
na šupiny a osy květenství všech nebo některých na kladodie. Zvláště pak 
se děly tyto změny: 
a) V rodu Danae zachoval se nezměněný, toliko zjednodušený hrozen 
pouze na konci hlavních větví c. Konečný hrozen stonku a ablastoval, a úžlabní 
hrozny byvše redukovány na nej dolejší články, pozbyvše listů a květů a rozší¬ 
řivše dva transversální články osní křídlovité, staly se kladodiemi jalovými. 
Rod Danae zachoval si tedy v konečných normálních hroznech ráz starobylosti, 
však tím, že úžlabní hrozny všecky přeměnil v neplodné kladodie, pokročil 
co nejvíce, a odtud pochází tak ostré zrůznění os hroznových květonosných 
XXVII 
