8 
Vibrio proteus ruber tvoří na gelatině alk. na plotně šedobílé lesklé polo¬ 
kulovité kolonie, kteréž splývají, ale gelatinu nezkapalňují; v hloubi jsou kolonie 
brouskovité bílé. — Podobný vzrůst na plotnách agarových. 
Vpichem na gelatině alk. utvořuje se na povrchu sytý bílý, pak růžový 
povlak vazký do hloubi málo v zrníčkách vnikající. — Na agaru obyčejném 
glycerinovém, sladovém utvořuje se povlak sytý bílý s lehkým nádechem do 
růžová vazký. V gelatině kyselé vpichem hřebíkový vrůst; hlavička více sušší 
než na alk. gel. a kolem kalí do šedivá okolí. V bouillonu sporá ssedlina a v ní 
vibrionovité nitky jako s přepážkami. Jest exquisitní aerob. Ve visuté kapce 
málo pohyblivý; spory netvoří. Na bramboru rovněž zarůžovělý povlak. Opti¬ 
mum vzrůstu při 25° C. Dle stáří nalézáme různé formy. Nejdříve jsou to 
krátké bacilly v zoogleae utvořené; tyto vyrůstají ve (vibriony) křivé bacilly 
i dlouhé vlnité nitky; na těchto útvarech nalézáme velmi často naduřeniny cen¬ 
trální, neb na koncích obou aneb jen na jednom, aneb jeví se zrníčka v nich, 
která se na př. karbolovou modří methylenovou a eosinem červeně zbarví, ale 
nejsou spory, neb pětiminutové zahřatí na 65° C. ničí je. Pro zvířata jest patho- 
genní; intertracheální injekce velkého množství, až 5 kcmt. v bouillonu suspen- 
dovavých kultur vyvolá horečku u psa druhého dne, ale třetího dne nastává 
úplná euphorie. (Viz fig. 12—17.) 
Největší podobu má s Proteus hominis Bordonim-Uffreduzzim nalezeným. 
Barví se dle Grammovy methody. 
Z krve i ze sleziny obdrželi jsme na půdách alkalických i sladových ře¬ 
tízky kokků, velice jemné bacilly i vibrio ruber; v sladových půdách jen vi¬ 
brio proteus ruber. 
Při vyšetření histologickém shledáváme na tonsille v kryptách kvasinkové formy, 
kokkovité útvary i vřeténkovité útvary; v plících vidíme vedle řetízků přišpičatělých 
kokků vlákna s naduřením centrálním aneb koncovým, někdy výběžek jakoby byl 
segmentován. Tak hlavně v exsudátu alveolárním se jeví (fig. io.); v exsudátu bron- 
chiálním převládají formy ovoidní s hrubšími, to jest silnějšími výběžky. 
V slezině nalézáme také ta vřeténka a streptokokky, i v kůži exanthemu po¬ 
dobná vřeténka se jeví kolem pigmentu krevního ve stratům papillárním. V játrách, 
v ledvinách jest nález negativní. 
Shrneme-li svá pozorování na těchto 8 případech (3 se sekcí), můžeme říci: 
1. Histologicky — barvením dle modifikace Weigertovy nalézáme v sle¬ 
zině, v plících, i jednou na tonsille zvláštní ovoidní těliska ojedinělá, po dvou, 
někdy v krátkém řetízku o čtyřech elementech, asi taková, jak jsem je v první 
práci v obrazu 2. (Sb. lék. III. 1. tab. III.) částečně ve visuté kapce viděl. Tě¬ 
liska ta obsahují někdy jako vakuoly a mají někdy jeden výběžek a tento 
je někdy rýhovaný. 
2. V čerstvé krvi nalézají se podobná ovoidní těliska i vřeténka, která 
nezdají se býti částicemi krvinek rudých ; na zbarvených praeparátech vidíme 
v krvi, v pulpě sleziny tytéž formy i s výběžky i vibrionovité útvary. 
3. Barvením dle modifikované methody Weigertovy vidíme v plících, 
v slezině, někdy i v krvi streptokokky, pneumobacillus Fránkel-Weichselbaum, 
vibrio proteus ruber. 
XXVIII. 
